252 



viklede sig, fandt man i de dengang bekjendte og under- 

 s0gte Naturlove ingen Hjemmel for en saadan Mening, og 

 lidt efter lidt bleve alle Efterretninger om Stene, der vare 

 faldne gjennem Luften , betragtede som henherende til 

 tidligere Aarhundreders Overtro. Man synes endog at vaere 

 gaaet saavidt, at man bortkastede Meteormasser, som vare 

 opbevarede i Samlinger og Kunstkamre , hvilket blandt An- 

 det formodes at have vaeret Tilfaeldet med den 39 Fund 

 tunge Steen, som i 1581 faldt i Thtiringen og blev af- 

 leveret til Kunstkammeret i Dresden. Sikkert er det i alle 

 Tilfaelde, at den Ligegyldighed , hvormed man paa den Tid 

 betragtede disse maerkvaerdige Gjenstande, foranledigede, 

 at ikke faa af dem i Tidens L0b ere gaaede tabt. Dette 

 synes navnligen ogsaa at have vaeret Tilfaeldet med de be- 

 kjendte Meteorstene , som i 1654 faldt i Fyen, om hvilke 

 man veed, at to Stykker ere blevne bragte til Kjobenhavn, 

 men som ikke laengere fmdes her. 



Det skyldes isaer den beremte Physiker Chladni, at 

 Forholdene med disse maerkvaerdige Steenmasser ere blevne 

 fuldkommen opklarede. Paa en aegte naturvidenskabelig 

 Maade undersegte nan Forholdene, idet ban kritisk gjen- 

 nemgik alle de Efterretninger, som, opbevarede fra den 

 aeldste Tid, vare konjne til bans Kundskab, og, idet ban 

 sammenstillede de paa de forskjellige Steder og til for- 

 skjellige Tider iagttagne Phenomener, viste ban, at lagt- 

 tagelserne over disse, gjennem Luften faldne Masser, 

 vare saa paalidelige og angivne af saamange Vidner, at 

 man allerede af denne Grund neppe kunde tvivle paa de- 

 res Rigtighed. Dertil kom, at de Phenomener, som 

 vare optegnede , viste en saa stor Oyereensstemmelse i alt 

 det Vaesentlige, at neppe Nogen vilde falde paa, efter 

 Sammenligningen , at antage, at de enten vare opdigtede, 



