255 



en meget stor Styrke. Om Dagen seer man i Alminde- 

 lighed istedetfor Ildkuglen en merk Sky, der bevaeger sig 

 med stor Hurtighed og er uafhaengig af den paa hiin Tid 

 herskende Vindretning. Det er klart, at Lysphenomenerne 

 ved Meteoriternes Bevaegelse bedst maa kunne iagttages om 

 Aftenen, altsaa ved Ildkuglerne, og interressant er ved 

 disse Phenomener den af mange lagttagere anferte sprin- 

 gende Bevaegelse, hvorved Ildkuglen saa at sige kastes til- 

 bage for en usynlig Modstand, men meget hurtigt derefter 

 atter fortsaetter sin Vei. Sammenligner man Beskrivelserne, 

 synes denne Ildkuglernes springende Bevaegelse at have en 

 ikke ringe Lighed med Lynets og hidr0rer formodentlig fra 

 samme Aarsag. Ligesom den elektriske Gnist ved sin 

 overordentlig hurtige Bevaegelse skaber sig en Modstand 

 i den sammenpressede Luft, saaledes at den omsider 

 nodsages til at vaelge en anden Vei for 'at naae den Gjen- 

 stand, der tiltraekker den, saaledes synes ogsaa Ildkuglen 

 ved sin hurtige Bevaegelse at sammenpresse den i den 

 0vre Deel af Atmosphaeren tilstedevaerende ringe Maengde 

 Luft, og derved ogsaa her at tilveiebringe en Hindring for sin 

 Bevaegelse. Hvis denne Tanke er rigtig, er denne eien- 

 dommelige Bevaegelse et Beviis paa Meteorernes over- 

 ordentlige Hurtighed , der da forresten ogsaa af Ben- 

 zenberg og Brandes ved directe lagttagelser og derpaa 

 grundede Beregninger er bleven beviist, hvorom jeg 

 senere skal anfere mere. 



Man seer hyppigen, at Ildkuglen kommer i en Slags 

 Brand, udsteder Flammer og R0g, kaster Gnisterne til 

 Siderne, og endelig horer man Explosionens Knald, der 

 endog hyppigen bliver paafulgt af en Maengde smaa Ex- 

 plosioner, som man har sammenlignet med Soldaternes 

 Peletonild. Undertiden iagttager man ingen til Jorden 



