258 



Jorden, saavidt vi kjende den, fmde vi, at det netop ere disse 

 i Meteoriterne forekommende Stoffer , som vi maa betegne 

 som vassentlige ved hele Jordens Udvikling, saavel med 

 Hensyn til den Maengde, hvori de forekomme, som til den 

 Mangfoldighed af Omsaetninger, som de lide. Iblandt de 

 metalliske Substantser er Jern det hyppigste, der fore- 

 kommer paa Jorden; det er ogsaa det, der spiller den 

 sterste Rolle i Meteoriterne. Iblandt Metalloiderne er 

 Svovlet, baade i Jorden og i Aerolitherne, det, der bar den 

 sterste Betydning. Iblandt de iltede Substantser er Kisel- 

 jorden den vigtigste Bestanddeel af Jordskorpen, saavidt 

 som vi kjende den, og den udgjer ikke mindre Hoved- 

 bestanddelen af Meteorstenene. Alt dette er meget be- 

 synderligt, og kan meget let forklare, at man paa en Tid, 

 da Meteorstenenes Existents, som Masser, der ere faldne 

 igjennem Luften, ikke laengere blev omtvivlet, men deres 

 Oprindelse var Gjenstand for meget afvigende Ideer, hen- 

 viste til denne Meteoriterne s Lighed med Jorden, som et 

 Beviis for deres Dannelse i selve Jordens Atmosphaere. 



Imidlertid er denne Overeensstemmelse i Grund- 

 bestanddele mellem Meteoriter og Jorden ikke den eneste 

 Lighed, men vi fmde, at disse Grundstoffer forene sig 

 efter de samme Forbindelseslove, som gjaelde paa Jorden. 

 Den Olivin , der ledsager Meteorjernet fra Krasnojarsk, 

 bar den samme cbemiske Sammensaetning, som det Mi- 

 neral af samme Navn, der or saa hyppigt i de basaltiske 

 og vulkanske Bjergarter, og den Magnetkiis, der fmdes 

 indspaengt i mange Meteorstene, er i Sammensaetningen 

 ikke forskjellig fra den, der forekommer i mange andre 

 Steenarter. 



Ikke blot de chemiske Love, hvorefter Meteoriternes 

 Mineralier ere sammensatte, men ogsaa de Love, der be- 



