259 



stem me Form en, som disse Sammensaetninger antage, naar 

 de frit kunne udvikle sig, ere de samme i Meteoriterne og 

 de tilsvarendeMineralier, som findes paaJorden. Magnetkiis, 

 en hyppig, men meget eiendommelig sammensat Forbindelse 

 af Svovl og Jern, bar den samme Form paa begge Steder. 

 Olivinen fra Krasnojarsk forekommer undertiden krystallise- 

 ret, og Universitetsmuseet er i Besiddelse af en meget 

 smuk Krystal; andre Krystaller bar G. Rose i Berlin 

 undersegt, og Formen er den samme, som det Mineral 

 antager, der kaldes Chrysolith, der er en ^Edelsteen af 

 samme Sammensaetning som Olivin. 



Alt dette er meget paafaldende og bliver det endnu 

 mere , naar vi tilfoie , at vi ikke have opdaget et eneste 

 Gnmdstof i Meteoriterne, som vi ikke kjende fra Jorden. 



Meteorjernet er ikke eensformig sammensat, men Be- 

 standdelene have forenet og fordeelt sig som saeregne For- 

 bindelser. Man kan overmaade smukt visa dette, naar 

 man ved en fortyndet Syre aetser den slebne og polerede 

 Overflade af et saadant Stykke Meteorjern, hvorved der da 

 fremkommer saeregne Figurer, der efter den Naturforsker, 

 der ferst lagde Maerke til denne Eiendommelighed ved 

 Meteorjernet, i Almindelighed kaldes de Widmanstadtske 

 Figurer. Man benytter dem for at skjelne mellem Meteor- 

 jern og andet Jern, der ved Menneskets Virksomhed er 

 udsmeltet, og endskjondt man paastaaer, at der gives Me- 

 teorjern, som ikke viser disse Tegninger, bar man endnu 

 aldrig funden kunstigt udsmeltet Jern , bos hvilket de fore- 

 komme. Man kan selv bruge dem for at kjende Meteorjern fra 

 bestemte Steder, og saaledes viser det af Dr. Rink opdagede 

 Meteorjern fra Gronland ved JEtsningen saa eiendomme- 

 lige Figurer, at der neppe kan vaere nogen Tvivl om dets 

 meteoriske Oprindelse, skjendt det deri tilstedevaerende 



17* 



