245 



gtmstigere Terrain, nemlig langs med Kanalen, fortaeller, at 

 der af Antheridierne udflyder en saadan Masse Saedtraade, 

 at naar man udskyller et Exemplar i et Vandkar (med salt 

 Vand) antager dette derved en gul Farve, idet hver 

 Draabe indeholder over 100 af disseLegemer; saetter man 

 Karret i Vinduet, klarer Vandet sig, og Seedtraadene samle 

 sig paa den ene Side. 



Denne Opdagelse gjorde stor Opsigt, og man troede 

 nu, at Tangarterne virkelig vare Kjonsplanter lige saa vel 

 som de blomsterlese Planter med Staengel og Blad. Den 

 Plads, som Antheridierne indtage i Forhold til Sporerne, 

 nemlig enten som hos Blaeretangen paa forskjellige Planter 

 eller paa samme Plante, syntes ikke at vaere til Hinder for 

 denne Opfattelse. 



Der var dog een Ting, som gjorde Thuret betaenkelig, 

 nemlig den store Lighed, som finder Sted mellem Saed- 

 traadene og Svaermsporerne , navnlig Tangarternes. I en 

 tidligere Artikel have vi gjort Bekjendtskab med Svaerm- 

 sporerne hos de gronne Alger; men disse optraede ogsaa 

 som Formeringsorganer hos mange brune Alger, hvor de 

 fordetmeste have en mere brun Farve og findes i saeregne 

 Frugter, der have deres bestemte Plads, f. Ex. hos Ecto- 

 carpus, en staerkt forgrenet brun Alge. Paa Grenenderne 

 danne Frugterne, som indeslutte Svaermsporerne, sig ; disse 

 ligge i Lag, afsondrede ved Skillevaegge. De 0verste 

 Svaermsporer slippe farst ud, og saaledes udtammes Frug- 

 ten fra oven og nedad. Thuret har iagttaget deres Spiring 

 baade hos denne og hos mange andre Algeslaegter af 

 samme Familie. Den store Overeensstemmelse mellem 

 ,,Svaermsporerne u hos disse brune Alger og ,,Saedtraadene" 

 hos Blaeretangen bragte Thuret til at tvivle, om Saed- 

 traadene virkelig skulde vaere befrugtende Organer; der 



