387 



clem ere kim paa 1000 Rdl. , og en stor Deel af dem 

 eies af Arbeiderne selv. Derved hindres disse fra at be- 

 tragte Fabrikherrerne som en Kaste, hvis Interesser ere 

 forskjellige fra deres egne, og de have en Actieeiers fulde 

 Ret til at imdersoge Regnskaberne og foreslaae For- 

 andringer og Forbedringer. Fabrikernes blomstrende Til- 

 stand vidne ligemeget om begge Farters sunde Sands og 

 Humanitet. 



Man vil maaskee sperge med Forundring: ,,Har da 

 denne vidunderlige Yankee slet ingen Feil? Visselig bar 

 han det. En stor Nation, og vi kunne ikke naegte Ame- 

 rikanerne Retten' til denne Betegnelse, bar altid Feil, og 

 Yankeen, som den, der bar paatrykt Nationen sit Stempel 

 og skabt dens Storhed, bserer sin Andeel af dem. Hans 

 Overlegenhed gjor ham selvtilfreds og indbildsk; han er 

 nysgjerrig og sporgelysten uden stor Interesse for den 

 Adspurgte, og selv derimod tilbageholdende og undvigende. 

 Han bar ingen Venner uden dem, hvis Fordeel er bans, 

 andre vilde kun volde ham Uleilighed. Trods sit Philan- 

 tropi i det Store er han kold og egoistisk ligeoverfor den 

 Enkelte. Om denne gaaer tilgrunde eller ikke, er uvae- 

 senligt; Statens Vel og Triven er ikke afhaengig deraf. 

 Ved sin utaalelige Intolerance viser han, at han er bor- 

 neert og eensidig, thi han kan ikke anerkjende nogen 

 Menings Berettigelse ligeoverfor sin egen. Endelig over- 

 skrider han i sin Iver for at erhverve let JSrlighedens 

 Graendser; man kalder ham der en fiffig Karl, men vi 

 vilde ofte fristes til at kalde ham uredelig og bedragerisk. 



Lad os betragte Sydboen i Modsaetning hertil; den 

 normanniske Cavaleer i ModssBtning til den puritanske 

 Angelsachser. Han er ridderlig, hvor den sidste er heflig, 

 ffidelmodig, hvor han er pligtfelende, tapper, hvor han er 



25* 



