335 



lose Dal. Kim paa Oerne, der have vaeret beskyttede mod 

 Buffaloflokkene og de 0delaeggende Prairibrande , fmdes 

 frodige Smaakrat, ja endog Skove, hvorfra Udvandrerne 

 med Livsfare hente det forn0dne Ildebraendsel. 



Skj0ndt der ikke haves mindste historiske Beviis for, 

 at Prairien nogensinde bar vaeret bevoxet med Skov, maa 

 man derfor ikke troe, at Skov ikke kan voxe paa Prairien. 

 Det vilde i det Heieste kunne siges om Steensletten. Men 

 de uhyre Buffalosvaerme gjere Opvaexten af Ungskov heist 

 vanskelig, og Indianeren afsvider jevnlig Prairien i den 

 t0rre Aarstid for at skaffe et nyt og friskt Graesteppe for 

 disse Dyr, til hvis Bestaaen bans egen er uop!0seligt 

 knyttet. En saadan Prairibrand skrider kun langsomt 

 frem og i Reglen i en lige Linie, men Varmen er staerk 

 nok til, at al Plantevaext gaaer tilgrunde undtagen netop 

 de eiendommelige Graesarter, der betegne Prairien, thi af 

 deres R0dder skyde snart nye, friske, saftige Skud op. 

 Hvor derfor Europaeernes Ankomst har drevet Indianeren 

 og Buffaloen i Landflygtighed , som i hele Prairien 0st 

 for Missisippi, fmde vi ogsaa, at Jordbunden, saafremt den 

 ikke tages under Plougen, bedaekkes med Buskvaexter (i 

 den saakaldte Busk-Prairi), der atter senere vige for st0rre 

 og st0rre Traeer og saaledes efterhaanden gaae over i 

 Skovsletten. Ligeledes ville vi fmde, at hvor Traevaexten 

 har naaet en vis Kraft, saetter den Graendse for Prairi- 

 branden og beskytter de bagved liggende Egne. Dette er 

 Tilfaeldet med det saakaldte ,,Big Timber", en Poppelskov, 

 der straekker sig langs den 0vre Arkansas i en Brede af 

 en Fjerdingvei, og endnu mere med de bekjendte ,,Cross- 

 Timbers", der fra Rio Brazos i Texas lebe -i en nordlig 

 Retning op mod Arkansas og forhindre de vestlige Prairi- 

 brande fra at 0delaegge de Osten for dem liggende Par- 



