339 



med sin fulde, dybe Skygge og sin forfriskende Stram 

 mellem romantiske og vildttakkede, skj0ndt nogne, Bjerg- 

 tinder. Naar man er kommet gjennem denne, indfmder 

 Artimisien sig igjen', og ligesom for at erstatte Traeerne, 

 den bar fortramgt, skyder den sig op til 1012 Fods 

 Heide. 



Saaledes naermer man sig da det beremte South-pass eller 

 Sydpas (42 24'), 7273' overHavet og kun 45.0' under Store 

 St. Bernhard i Alperne, hvorigjennem Veien ligger for dem, 

 der gj0re Landreisen saavel mod Nord til Oregon som 

 mod Syd til Californien , tbi i lang Tid bar dette Pas 

 vaeret den eneste bekjendte dybe Indskaering, der tilled 

 Reisende med Heste og Vogne og Kvseg at passere 

 Klippebjergene. Her er ogsaa maerkeligt nok Vandskjellet 

 mellem 0st og Vest, uagtet den vestlige Sneekjede er 

 betydeligt haiere. Endnu kun nogle faa Skridt over en 

 jevn H0i, og ved sin Fod seer man Pacific Springs, hyllet 

 i frodig Graesvaext, en af Colorado's Kilder, hvis Vand ikke 

 standser, f0r det bar naaet det stille Ocean. Til H0ire 

 ligge Wind-River Bjergene, et maegtigt Knudepunkt, saa- 

 ledes som Cordillererne have saa mange at opvise, hvor- 

 fra fire Kjeder 10be ud, af hvilke den nordlige beholder 

 Navnet Klippebjergene. Paa selve Knuden staaer Fremonts 

 Peak, 13178' over Eavet, det heieste Punkt i den 0stljge 

 Kjede. ,,Fra dets Top saae Fremont", omsvaermet af Bier, 

 ligesom Humboldt af Sommerfugle paa en langt st0rre 

 TloMc, i de sydlige Cordillerer, ,,paa den ene Side Rio 

 Colorados nysnaevnte Kildefloder, paa den anden Side 

 Wind-River-Dalen , bvori Jellow-Stone-River, en af Mis- 

 souri's Bifloder, begynder, og mod Nordvest 0inede ban de 

 sneedaekte Trois Tetons , i hvilke Missouri's egenlige Ud- 



