296 



ud af Aabningen, naar deres Spaendkraft er dobbelt saa 

 stor som naar de udvikles under almindeligt Lufttryk , idet 

 jo Luften ogsaa trykker med 15 Pd. paa Qvadrattommen ; 

 man siger da at Dampene have to Atmosphaerers Spaen- 

 ding. Belastes denne Yentil med 6 Gange 15 Pd. , have 

 de af Vandet udviklede Dampe en Spending af 7 At- 

 mosphaerer o. s. v. Dampe af noget over 1 Atmosphaeres 

 Spaending kalder man Lavtrykdampe , have de derimod en 

 hoiere , benaevnes de Heitrykdampe. I hvilket Forhold Tem- 

 peraturen baade af Vandet og Dampene stiger med Trykket 

 vil man kunne see af folgende Tabel: 

 Naar Trykket er = lAtmosph. er Kogepunktet ved 100 



2 121 



3 135<> 



4 145i<> 

 ~ 5 154" 



6 160 



20 215 



40 252|'> 



50 266 

 Men da nu Lufttrykket paa et og samme Sted idelig forandres, 

 saa indsees ogsaa, at Vandet ikke altid koger ved 100. 

 Dette Kogepunkt gjelder nemlig kun for et Lufttryk af 29" o: 

 Qvikselvet i Barometret skal staae 29" haiere i det ene Rr 

 end i det andet. Der gives paa denne Maade altsaa mange 

 Steder, hvor Vandet aldrig kan naae denne Temperatur; 

 gaaer man saaledes op paa et h0it Bjerg, da er Luft- 

 trykket jo deroppe meget mindre, idet den hele Luft- 

 masse, som ligger under En, ikke mere kan ud0ve nogen 

 Indflydelse , og Vandet koger der stedse ved en langt lavere 

 Temperatur, saaledes f. Ex. paa Mont Blanc omtrent ved 

 84. Dette er vel et meget ieinefaldende Exempel, men 



