299 



Enhver Vaedske bar ligesom Vandet sit faste Koge- 

 punkt ved et bestemt Tryk; saaledes koger vEther allerede 

 ved omtrent 38, Viinaand ved 78", Terpentinolie ved 

 156, Qvikselv ved 350, og idet en hvilkensomhelst 

 Vaedske forandres til Dampform, bindes stedse en betyde- 

 lig Deel Varme. I den folgende Raekke er angivet, hvor- 

 megen bunden Varme lige Vaegtmaengder af de forskjellige 

 Dampe indeholde. Vanddampene 540 (hvilket i Alminde- 

 delighed antages), Viinaand 214, ./Ether noget over 90, 

 Terpentinolie 75. Denne betydelige Binden af Varme er 

 Grunden til den store Kulde, som frembringes, idet Vsed- 

 sker hurtig fordampe. Leslie stillede en Skaal med Vand 

 og en anden med engelsk Svovlsyre under en Glasklokke, 

 hvoraf han udpumpede Luften; Vandet kom derved snart 

 i Kog, Dampene optoges med Hurtighed af Svovlsyren, 

 og da Vandet ikke fik tilfert ny Varme, maatte de sig ud- 

 viklende Dampe tage den fra selve Vandet, som derved 

 snart blev saa koldt, at den hele Masse stivnede til lis. 

 Vi benytte ogsaa ofte den Kulde, der opstaaer ved For- 

 dampningen, for om Sommeren at afkjele vore Vaerelser, 

 naar vi bestaenke Gulvene med Vand; paa samme Maade 

 afkjeler en falden Regn Luften. Hovedsageligen er det 

 det ogsaa af samme Grund, at det menneskelige Blods 

 Varme stedse holder sig paa 37, om man saa end lever 

 i et koldt eller i det hedeste Klima; i Varmen er nemlig 

 Legemets Uddunstning meget st0rre , saa at Legemet derved 

 betydeligt afkjeles. 



Vi have nu i det Foregaaende segt korteligen at frem- 

 stille den indgribende Indflydelse , som Varmen og navnlig 

 den saakaldte bundne Varmc udever paa Legemernes indre 

 Tilstand. Det er bleven tydeligt for os, at det afhaenger 

 af denne, om et Legeme er fast, flydende eller damp- 



