300 



formigt, at det ved at gaae over i disse forskjellige Til- 

 stande efterhaanden maa optage mere og mere bunden 

 Varme i sig, som da i Legemet efter al Sandsynlighed 

 forvandles til en eller flere nye Kraefter. Det kunde da 

 endnu vsere et Sp0rgsmaal, om de Luftarter, som ved 

 den almindelige Temperatur stedse holde sig i den luft- 

 formige Tilstand , da ikke ogsaa skyldte dette til en vis Deel 

 bunden Varme, og om de ikke ligesom Dampene vare 

 island til at overgaae i den flydende Tilstand, naar man 

 blot paa en eller anden Maade kunde faae denne bundue 

 Varme atter omdannet til almindelig Varme og ber0ve 

 dem denne. De Opdagelser, som man i den senere Tid 

 bar gjort, ha?ver dette udenfor al Tvivl, og man bar paa 

 denne Maade faaet de fleste Luftarter flydende, ja enkelte 

 bar man endog bragt over i den faste Form. Ved mange 

 Luftarter er en staerk Kulde tilstraekkelig , ligesom vi for 

 saae , at Vanddampene fortaettes ved at afgive deres Varme 

 til et koldere Legeme. Men i de fleste Tilfaelde er en, 

 endog betydelig, Kuldegrad ikke tilstraekkelig, men man 

 maa tillige anvende en staerk Sammentrykning. 



Enhver veed, at Metaller ved Sammentrykning, ved 

 Hamring eller Valsning kunne blive overrnaade varme, ja 

 hamrer man laenge nok paa et Stykke Jern , bliver det 

 endog gledende; men i saadanne Tilfaelde er der ogsaa 

 foregaaet en stor Forandring i Legemets indre Structur 

 og i dets Egenskaber. Saaledes blive Metallerne herved 

 stedse meget sprede; men naar man senere udgleder dem, 

 blive de atter baielige. Den trukne Jerntraad er til Exempel 

 saa sprad, at den med Lethed braekkes; en Udgl0dning 

 derimod giver Jernet atter dets Boielighed tilbage. 



Naar man underkaster Vaedsker betydelige Sammen- 

 presninger, udvikles ligeledes Varme, om end just ikke 



