301 



megen^da Veedskerne i del Hele ikkun i meget ringe 

 (.rad lade sig sammentrykke. Del Samme finder ogsaa 

 Sted ved Luftarter, men her er den udviklede Varme be- 

 tydelig, efterdi disse ere meget sammentrykkelige. Naar 

 man for Exempel tager et staerkt lille Metalrer, hvis ene 

 Ende er lukket, og sammentrykker Luften deri ved et 

 Stempel, som man med Kraft steder ned i det, saa er den 

 udviklede Varme endog saa stor, at et Stykke Fyrsvamp 

 indenpaa Stemplet kan komme i Brand derved. Vi see 

 altsaa, at Sammentrykning er et virksomt Middel til at 

 borttage en Deel af den buncLne Varme fra Legemet, og 

 anvendes nu tillige en stasrk Afkjeling for hurtig at aflede 

 den udviklede frie Varme, vil man tilsidst have borttaget 

 saa megen bunden Varme fra Legemet, at dette maa for- 

 andre sin luftformige Tilstand og blive flydende. Ad denne 

 Vei bar man fortaettet de fleste Luftarter, og naar man 

 forst er istand til at frembringe en sterre Kuldegrad samt 

 drive Sammentrykningen endnu videre, er det aldeles 

 utvivlsomt, at alle Luftarter ville kunne blive flydende, ja 

 vel endog faste. Kulsyren, en Luftart der opstaaer ved 

 Forbraendingen og fmdes i store Qvantiteter i Luften, er 

 i denne Henseende et laererigt Exempel. Ved staerk Sam- 

 mentrykning og Afkjeling bar man nemlig faaet den flydende ; 

 og naar man nu lader Vaedsken flyde ud af Beholderen, 

 fordamper den med en saadan Heftighed og optager der- 

 ved en saa stor Maengde fri Varme, at en Deel af selve 

 Vaedsken bliver fast og falder ned ligesom Sneefog. 

 Blandes denne faste Kulsyre med jEtber, frembringes endog 

 ved dens Smeltning og Fordampning en Kulde af -v- 90, saa 

 at sterre Msengder Qvikselv med Letbed derved blive faste. 

 For end yderligere at godtgjere den saakaldte bundne 

 Varmes store indgribende Indflydelse paa Legemerae , ville 



