302 



vi endnu tilf0ie et Par Bemaerkninger. Del er allerede 

 omtalt, at det valsede eller trukne Jern ved Ophedning 

 taber sin Spr0dhed. Ligesaa bekjendt er det ogsaa, at 

 man haerder Staal ved at ophede det til Glodhede og der- 

 naest afkjole det i koldt Vand. Staalet bliver derved over- 

 maade haardt og spr0dt; men opvarmer man det nu efter- 

 haanden , bliver det stedse seigere , indtil det fra en 

 Skj0rhed, hvor den mindste B0ining vilde bryde det i 

 Stykker, bliver saa b0ieligt som den blaaan!0bne Uhrfjeder. 

 Ethvert Legeme s0ger i sin frie Tilstand at ordne sine 

 Smaadele paa en vis Maade til en bestemt udpraeget Form ; 

 derfor udkrystallisere Grundstofferne og de forskjellige 

 chemiske Forbindelser af deres Opl0sninger eller af deres 

 flydende Tilstand ved Afkj01ingen. Disse smukke For- 

 mer kjende vi af de mange Salte og Forbindelser, som 

 baade findes i Naturen og dannes ved Kunst. Men det 

 samme Stof krystalliserer stedse i en vis bestemt Form eller 

 i enkelte Tilfaelde i to eller tre forskjellige Former. Dette 

 sidste Forhold forekommer ikkun meget sjeldent, hvor- 

 imod det er mere almindeligt, at Stofferne kunne kry- 

 stallisere i to forskjellige Former. Naar man saaledes 

 smelter Svovl og lader det langsomt afkj01e, tidskyde s0ile- 

 formige Krystaller; de naturlige Svovlkrystaller, som findes 

 i Jorden , eller de , der udkrystallisere ved en lavere Tem- 

 peratur af deres Opl0sning i Svovlkulstof, have derimod en 

 ganske anden derfra fuldkommen forskjellig Krystalform. 

 Det er umiskjendeligt, at den forskjellige Maengde afbunden 

 Varme, som i de to forskjellige Tilfaelde er optaget, ner- 

 ved bar havt en Hovedindflydelse. Det rene Kulstof er et 

 andet Exempel; det krystalliserer i to Former somDiamant 

 og som Graphit (Blyant), hvoraf den forste er det haar- 

 deste af alle Legemer og gjennemsigtigt, medens den 



