305 



ved meer eller mindre brede og i Almindelighed meget 

 dybe Aabninger i Skjaerene staaer i Forbindelse med 

 Oceanet. Undertiden er en Bjerge i sterre eller mindre, 

 ofte milevid Afstand fra Kysten omgivet af en smal Krands 

 af Koralbanker, som kun voxe nogle faae Fod op over 

 Havfladen, og alter gives der andre 0er, ved hvis Kyster, 

 parallelt med disse, men voxende h0it op over den heieste 

 Vand stand, heie og brede Volde af uddede Koraller haeve 

 sig iveiret. Langsmed de storre Kyster, f. Ex. Nyhollands, 

 danne Koralklipperne ofte lange Rev af flere hundrede 

 Miles Udstraekning , men de maerkeligste af disse For- 

 mationer ere dog de saakaldte Laguneer eller A toller. 

 En ofte kun faae hundrede Skridt bred og kun nogle faae 

 Fod over Havet fremvoxende kredsformig indeslutter et 

 Basin med fuldkommen roligt og stille Vand. 0ens Kyster 

 dannes af et blaendende hvidt Kalksand; en Skov af Kokos- 

 palmer og andre tropiske Traearter danner ligesom en 

 Krands om det indre Baekken; Bunden i dette bestaaer af 

 det samme hvide Sand som Kysterne, og dets klare Vand, 

 der som oftest vrimler af ypperlige Fiske, viser sig under 

 den lodrette Solbelysning med en levende gr0n Farve. 

 Ogsaa i andre tropiske Have traeffer man Koraloer og 

 Koralskjaer, dog intetsteds i saa stor Maengde som i Syd- 

 havet, hvor de ere saa talrige, at de Sefarende, naar de 

 der trseffe paa en lille lav 0, i Almindelighed ikke tage i 

 Betaenkning uden Videre at erklaere den for en Korale, 

 hvilket dog ikke altid er rigtigt; saaledes bestaaer den 

 lille under J^qvator liggende Boni af Kalksteen. 



De Dyr, som Koral0erne skylde deres Tilvaerelse, here 

 til Polypernes Afdeling. De klippebyggende Polyper 

 danne forskjellige Arter, men have alle det tilfaelleds, at de 

 med deres nederste Deel ere fastvoxede til Havbunden, 



20 



