311 



gaae paa et Sled, uden at den samme Forandring maae 

 vise sig paa alle andre Steder, hvor Havet kommer i Be- 

 r0ring med Landjorden, og det er indiysende, at saadanne 

 Forandringer snart maatte blive ieinefaldende ved alle 

 lavere Kyster. 



I det Indre af Landene er det naturligviis forbundet 

 med st0rre Vanskeligheder at paavise Forandringer i Hei- 

 den, fordi man der mangier Havet til Sammenligning ; 

 dog kan det undertiden skee. Saaledes skitter Boussin- 

 gault af sine Maalninger af Cordillerernes Sneelinie, sam- 

 menlignede med de 50 Aar tidligere af Alex. v. Hum- 

 boldt anstillede , at disse Bjerge siden den Tid maae 

 vaere sunkne , efterdi deres Sneelinie er rykket hoiere op 

 uden nogen ioinefaldende klimatisk Aarsag. Ved Maerker, 

 som Celsius i sin Tid har ladet indhugge i Klipperne ved 

 Gefle og Gal mar, er det beviist, at Kysten paa disse 

 Steder langsomt haever sig op af Havet, og Sterrelsen af 

 denne Haevning blev allerede af ham temmelig rigtigt an- 

 slaaet til 3 Fod i et Aarhundrede, saa at man, hvis Haev- 

 ningen vedbliver i samme Forhold, om nogle tusinde Aar 

 sandsynligviis vil kunne gaae torskoet fra Stockholm til 

 Abo. Ved senere Undersegelser bar det viist sig, at hele 

 Sverrigs Ostkyst deeltager i denne Forandring, dog saa- 

 ledes, at Haevningen fra Nord mod Syd stedse bliver sva- 

 gere og tilsidst ganske ophorer i det sydlige Skaane. 

 Ogsaa paa Norges Vestkyst ved Bergen og flere Steder 

 har man spore t en saadan Haevning, idet Klipper, som for 

 vare skjulte af Havet, nu voxe frem over dette; i Jylland 

 og Hertugdemmerne derimod har man tydelige Beviser 

 paa, at Landet efterhaanden synker, og ligesaa synes det 

 at gaae hele Preussens Ostersekyst. 



