317 



op til Vandets Overflade, hvor da Belgerne have gjort 

 Resten. De Aabninger, der ofte findes i de ringformige 

 Koralskjaer, kunne taenkes fremkomne derved, at Landet er 

 begyndt at synke, ferend Polyperne have faaet Tid til 

 heelt at indeslutte det med deres Bygning, eller at det 

 har havt Indskjaeringer fra Havet, hvis Dybde har over- 

 steget den Graendse, indenfor hvilken Polyperne ere istand 

 til at leve og virke. Maaskee ogsaa Bolgerne paa et 

 Sted , hvor Koralvaexten har vaeret svagere , have brudt 

 sig en Vei ind til den indre S0, og da der i en saadan 

 snaever Aabning maa vaere en meget staerk Strem under 

 Ebbe og Flod, ere Polyperne maaskee ikke istand til senere 

 igjen at udfylde den. Hvad de vidtudstrakte, ofte mange 

 Mile under Havet henlebende Koralskjaer angaaer, da maae 

 disse taenkes fremkomne ved, at en Bjergkjaede, naturlig- 

 viis som alle andre Bjergkjaeder af forskjellig H0ide paa 

 forskjellige Punkter, langsomt er sunket. Efterhaanden 

 som de laveste Punkter dukkede ned i Vandet, benyttede 

 Polyperne Leiligheden til at saette Bo der, og idet Saenk- 

 ningen fortsattes, fik de Plads til at udvide deres Bygning 

 ikke alene i Haiden men ogsaa i Laengden. Denne deres 

 Virksomhed maa vaere begyndt omtrent samtidigt paa flere 

 Steder af Bjergkjaeden, og tilsidst have Polyperne fra begge 

 Sider m0dt hinanden paa de heieste Bjergtoppe, da ogsaa 

 disse forsvandt i Belgerne. 



0er og hele store Landstraekninger synke saaledes 

 efterhaanden ned i Havets Afgrund, medens samtidigt 

 andre haeve sig op af Vandet, og om Aartusinder vil derfor 

 Geographien sandsynligviis see heelt anderledes ud end nu. 



