320 



i den korte Sommer; her modes Indianeren og den Hvide 

 paa faelleds Jagtgrund og i faelleds Kamp mod den graa 

 Bj0rn, naar den stiger ned fra Klippebjergenes Skraaning 

 for at faae sinAndeel afByttet, og her bar ogsaa Civilisa- 

 tionen skudt sine Forposter laengst imod Nord, thi Carlton- 

 House ved Saskatschawan under 52 50' n. Dr., altsaa tre 

 Grader sydligere end Kj0benhavn, er det nordligste Ager- 

 dyrkningsetablissement i Amerika. Lidt efter lidt blive 

 Prairierne snevrere , kile sig ud i Spidser langs Floderne 

 og S0erne pg tabe sig endelig i Skovbeltet, Pelsdyrenes 

 Hjem , hvis Nordgraendse paa Ostkysten allerede ligger 

 under den 56de Bredegrad, mod Vest omtrent under den 

 65de ved den store Bjernese. Dvergagtige Traeer liste 

 sig vel hist og her et Stykke laengere op langs Floderne, 

 men ellers udfylde aabne lismarker og tr0stes!0se Steen- 

 erkener, bedaekkede af spiselige men lidet naerende Lav- 

 og Mosarter, den 0vrige Deel indtil Polarhavets indskaarne 

 Kyster. Her huse kun den langhaarede Moskusoxe, Rens- 

 dyret, Polarlossen og Ulven en kort Tid, kun sjeldent 

 forstyrrede af omstreifende Chippewah-Indianere , de saa- 

 kaldte Rensdyraedere , og herfra streife de to f0rste som 

 forvovne Polarreisende om Sommeren over Isen til Parry- 

 0erne ja selv til North-Devon. 



Den hele Nordslette er bedaekket af et Flod- og 

 S0net, hvis Lige kun gjenfindes, skj0ndt efter en for- 

 mindsket Maalestok, i Finland og det nordlige Sverrig. 

 Ligesom der 0pl0se Floderne sig her i S0er og knibe 

 S0erne sig atter sammen til Floder, ligesom der opnaaer 

 dette System paa eengang sit Maximum og sin Begraends- 

 ning i et maegtigt 0st-vestligt S0parti 1 ), der er sammen- 



') De fern canadiske Seer have etFladeindhold, der er mere end fire 

 Gange saa stort soin Danmarks. 



