322 



Bue i en nordlig, 0stlig og sydastlig Retiring og udsender 

 Smaaarme saavel til Nordfloderne som til 0vres0en. Den 

 bader sig i de talrige Smaaseer i H0iryggens Fordybninger 

 og stiger kraftigere ud af Badet, men endelig har den 

 fattet sin Beslutning ; efter at vaere traadt ud af den 

 lille Winnipegs0 vender den sig mod Syd , hvilken 

 Retning den fra nu af ikke mere forlader, og styrter 

 sig ned i den sydlige Slette i et rivende L0b og med 

 mange maleriske Fald , af hvilke det st0rste , ved St. 

 Anthony, faaer en maerkelig Lighed med Niagarafaldet 

 ved sit lodrette, hesteskoformede , tvedeelte, tilbageskri- 

 dende Fald. Ved M0det med den brede men lave 

 Missouri, ,,den unyttigste Flod i Verden", hvis smudsigt 

 gule Vand farver den f0r saa klare Flod, svulmer den op 

 til en maegtig Str0m, der udsksrer sin h0ire Bred i tak- 

 kede Pynter, de saakaldte Bluffs, og river Urskoven ud af 

 dens ffildgamle Leie for alter senere lunefuldt at henkaste 

 den i sin egen Vei ] ). F0rst ved Foreningen med sin 

 skj0nneste Biflod , den skovindhyllede Ohio (la belle 

 Riviere), faaer den sin verdenshistoriske Betydning, bugter 

 sig i tal!0se Krumninger mellem lave og sumpige Bredder, 

 forgrener sig, da den ved Red Rivers Udl0b naaer det 

 Delta, den selv har skabt, vilkaarligt i Arme, der atter 

 forenes for atter at adskilles, og synker endelig, traet af sit 

 700 Mile langeL0b, uhindret af Havets Flodb01ge og op!0st 

 i sex Arme i den mexikanske Havbugt, under den 29de 

 Bredegrad og 23 Miil nedenfor New-Orleans, Oplagsstedet 

 for alle de Rigdomme, den baerer ned paa sin Ryg. 



') Del er disse i Flodleiet henkastede Traeer, de saakaldte ,,snags", 

 der gjere Seiladsen paa Missisippi saa farlig, isaer for opadgaaende 

 Skibe. Den lunge Rodende ligger dybest, Toppen derimod ofte 

 taet under Vandets Overflade og rettet ncdad med Stremrnen. 



