324 



lave og fugtige Straekninger, Hveden dyrkes ikke meget mere, 

 Mais og Tobak ere Hovedprodukterne og selv Bomulds- 

 planten indfinder sig i den sydlige Deel. Fra den 33te 

 Bredegrad voxe Acacier, Sukkerahorn, Ask, Hestekastanie 

 og vore Frugttraer naesten ikke mere; immergrenne Ege, 

 langnaalede Fyrretraeer ' ) , Cypresser med haengende, lav- 

 lignende Tillandsier 2 ) , Magnolier og Pride de China 3 ) 

 ere de herskende Trae sorter. Rorvaexten bliver endnu 

 kaempemaessigere , og Riis udgjer med Bomuld og Mais 

 Hovedprodukterne. Figenen modnes. I Kystbeltet fra den 

 31te til den 29de Bredegrad forsvinde L0vtrseerne endnu 

 mere , Sukkerroret danner vidtudstrakte Plantager og 

 kaempemaessige Cypresser bedaekke Sumpstraekningerne ; en 

 lille Palme 4 ) antyder Tropernes Naerhed , men Granger 

 og Ananas opnaae dog ikke den S0dme som paa Antillerne , 

 og Bananen vil ikke trives. 



Fra Red Rivers Udl0b i Missisippi under den Site 

 Bredegrad begynder det ber0mte Delta, der efterhaanden 

 bliver bredere ned mod Havet og indtager et Fladeindhold, 

 der er sterre end det halve Kongerige Danmark. En 

 saadan Masse af 'opslemmede Stoffer ferer Floden med sig 

 fra sit 0vre L0b, at den efter en amerikansk Ingenieurs 

 Beregning aarligt vilde kunne danne en med { Q Miils 

 Overflade og 76 Fods Tykkelse, hvis ikke meget spredtes 

 med dens Vande vidt og bredt i den mexikanske Hav- 

 bugt. Imidlertid paastaae Lodserne fra Balize, at de tre 

 Hovedmundinger af Floden i de sidste 25 Aar ere rykkede 

 over en Fjerdingvei ud i Havet. Den storste Deel ligger 

 under Flodens Vandh0ide, isaer den mere fjerntliggende, 



*) Pinus australis. 2 ) Tillandsia usnoides. 3 J Melia azedarach. 

 *) Chamaerops Palmetto. 



