325 



thi ved Oversvemmelserne afsaetter Floden del meste 

 Bundfald langs sine Bredder, og danner saaledes naturlige 

 Diger, som det med hvert Aar bliver den vanskeligere at 

 overstige. Ved de periodiske Oversv0mmelser stiger 

 Vandet fra 3 til 30 Fod, og de dyrkede Marker maa der- 

 for beskyttes ved Diger, ligesom Byen New -Orleans er 

 det , hvis Gader tildeels ligge under Flodens daglige 

 Vandstand. 



Dette Delta bestaaer af et med hensmuldrendePlantedele 

 og Sand blandet Leer, der paa sine Steder bar en Tykkelse 

 af 100' og er saa frugtbart, at naar det beskyttes mod 

 Flodens periodiske Oversvommelser og de tykke Cypres- 

 og R0rskove afbraendes, forandres det under Menneskets 

 Haender til en Have for tropiske og subtropiske Vaexter. 

 Overlades den nydannede Flodmarsk derimod til Naturens 

 frie Spil, bedaekkes den milevidt sig udbredende aldeles 

 vandrette Flade med uigjennemtraengelige Siv- og R0r- 

 skove, Boliger for utallige Vand- og Rovfugle, der alter 

 efterhaanden vige for Cypreskove med Pungdyr og Losser. 



Fra Sydsletten, der ved Alleghanys fremskudte Grene 

 knibes mere og mere ind mod den mexikanske Havbugt, 

 udgyde samtlige Vande sig i Oceanet gjennem en eneste 

 Flod, der med. sine talrige Bistr0mme danner et udbredt 

 Forbindelsesnet, Vestens egenlige Livsaare, beseilet i 1811 

 af den f0rste Dampbaad og nu befaret af over 400 tildeels 

 k;empestore Dampskibe. Middelh0iden af denne udstrakte 

 Slette er kun 4 500', og saa roligt er Flodernes L0b, at 

 Missisippi, efter at vaere steget ned fra H0iryggen ved St. 

 Anthony's Falls (44 59'), paa en Straekning af 450 Mill fra 

 Fort Snelling til Havet kun falder 750 Fod og i Alt fra 

 sit Udspring kun 1432' paa 698 Mill, medens Rhinen i 

 sit 150 Mill lange Leb bar et Fald af over 5000'. 



