347 



Hovedstaden taeller nu omtrent 10,000 Indbyggere, 

 men Sydfor det store Basin fmdes Spor af, at der allerede 

 eengang for bar vaeret virksomt Menneskeliv paa disse 

 Heisletter. Ved Floden Gila paa Mexicos Graandse sloge 

 Aztekerne anden Gang Leir paa deres Vandring fra Nor- 

 den langs ad Heisletten til deres nye Hjem i Mexico, og 

 en naesten latterlig Laengde af ziirligt bemalede Fayence- 

 og Potteskaar og kolossale Levninger af syvetages Huse 

 vidne om, at dette Ophold maa have vaeret langvarigt. 

 Hoislettens vestlige Rand dannes af Sealperne, Sierra Ne- 

 vada, hvis Toppe rage endnu heiere op end Ostkjedens 

 og den sterste Deel af Aaret ere daekkede med Snee, og 

 hvis Passe ligge 2000' heiere end South-pass. Denne 

 Kjede er ligesom Sydamerikas Kystkjede riig paa virk- 

 somme, ildspyende Yulkaner, ikke blot her i Fristaterne 

 men ogsaa i sin nordlige Forlaengelse. Saaledes staae de 

 kegledannede Vulkaner, Mount Hood og Mount Helens (c. 

 14000' heie), hver paa sin Side af den dybe Kleft, gjen- 

 nem hvilken Golumbiafloden styrter ned i Kystlandet, og 

 den sidstes Udbrud bedaekke imdertiden den fjerne Flod- 

 munding med vulkansk Aske. Derimod er al vulkansk 

 \irksomhed standset i de egenlige Rocky -Mountains, 

 skjendt Obsidian og lignende Steenarter vise, at det ikke 

 altid bar vaeret saaledes. Varme Rilder ere hyppige i det 

 store Basin, og de kegledannede, rygende Hoie (smoking 

 hills) i Kridtformationen ved den evre Missouri, altsaa 

 heelt ude i Prairien, der 2 3 Aar i Traek udstode Rog 

 uden lid og uden Varme, synes at antyde en enduu ved- 

 varende svag Reaction. En maegtig Raekke af udslukte 

 Vulkaner straekker sig derimod tvers over Heisletten fra 

 Raton Pass i 0stkjeden over Mount Taylor ved Santa 

 Fe til Gila og Colorado, svarende til den bekjendte mexi- 



