395 



Ingen vil vel fortaenke os i, at vi tillaegge del Stof, 

 hvis Sammensaetning vi ikke kjende, men hvoraf vi antage 

 Verdensrummet bar vaeret opfyldt, og som bar dannet alle 

 Kloderne, der nu vise sig for vort 0je, at vi tillaegge dette 

 Stof Navnet Urstof, og at vi taenke os det i Luftform o: 

 uendelig flint fordeelt. Men antage vi dette , , da maae vi 

 og kunne godtgjere, at alle de Stoffer, vi nu finde i og 

 paa vor lord, kunne antage Luftform, og hvis dette er 

 Tilfaeldet, at der da i Verdensrummet virkelig kan have 

 vaeret Plads til den Masse Luft, der maa have vaeret n0d- 

 vendig for at kunne danne alle nu kjendte Kloder saavel- 

 som dem, der maaskee med Tiden kunne blive kjendte. 

 At alle Stoffer, hvorledes de end ere beskafne, kunne lade 

 sig bringe i Luftform, viser den daglige Erfaring i Chemi- 

 kerens Laboratorium, men da maaskee Laeserne eller i det 

 mindste nogle af Laeserne ej have havt Lejlighed til selv 

 at gj0re denne Erfaring, ville vi naevne nogle Exempler. 

 Saaledes vil selv Diamanten ved tilstraekkelig hej Varme 

 forbraende og fordampe, en Erfaring, der er bleven gjort 

 tidt nok i den Tid, da man troede at kunne sammen- 

 smelte flere smaae Diamanter til en stor, men ved at 

 aabne Karret, bvori Smeltningen skete, fandt alle de smaae 

 Diamanter forsvundne og ingen stor i deres Sted; de 

 maatte altsaa vaere gaaede bort i Luftform. Endvidere vil 

 en Selvmant, der holdes over en Digel, hvori man koger 

 smeltet Guld, blive forgyldt; vel kun meget flint og uden 

 at tillage kjendeligt i Vaegt, men dog tilstraekkeligt til at 

 vise, at Guldet er fordampet. Holder man en Graphitdigel 

 med smeltet Guld 24 Timer i en staerk Gledhede, vil man 

 iagttage, at Flammen bar en gren Farve (et Tegn paa, at 

 der fordamper Guld); der maa altsaa stadigt taeres paa 

 Guldets Masse, og dog vejer Guldet i Diglen efter denne 



