400 



hvilken alter det samme foregaaer som i den forrige ; kun 

 maae vi erindre, at den er taettere end den farste og 

 altsaa ogsaa liar en sterre Vaegtfylde, thi den er frem- 

 gaaet af en taettere Masse. 



Heri ligger allerede begrundet een Forskjel i Verdens- 

 legemerne, thi de maae altsaa have en forholdvviis st0rre 

 Vaegtfylde , eftersom de ligge naermere den Luftkugles 

 Centrum , hvoraf de ere dannede ; en Regel , som og 

 viser sig bekraeftet ved Sammenligning mellem Planeternes 

 Vaegtfylde. Astronomien har nemlig ved sine Beregninger 

 viist, at Uranus's Vaegtfylde er liig Asketraeets, Saturns 

 som Piletraeels, Jupiters som godt braendt Leers, Mars : s 

 som Granats, Jordens som Chroms o : 5 Gauge storre end 

 Vandets, Venus's 8 Gange storre etc. 



Fomden denne Forskjellighed i Planeternes Vaegt- 

 fylde, som vi altsaa allerede paa dette Standpunkt see os 

 istand til at forklare, er der og en anden, hvis Aarsag vi 

 kunne s0ge i Planeternes Dannelse af de omtalte Dunst- 

 ringe, nemlig den forskjellige Hastighed i deres Bevaegelser, 

 saavel den roterende som Banebevsegelsen. At disse 

 ere forskjellige for Planeterne, har ligeledes Astronomien 

 godtgjort; saaledes tiltager Banebevaegelsens Hastighed, jo 

 mere de naerme sig Centrum; idet Uranus i hvert Sekund 

 kun tilbagelaegger 1 Mill, Satur 1 T %, Jupiter l T 7 n , Jorden 

 4 T \), Venus 4 T 9 ff og Merkur 6 T V; Omdrejnings-Hastigheden 

 derimo'd aftager jo mere vi naerme os Centrum for Plane- 

 ternes Bevaegelse. Denne Forskjellighed i Bevaegelsernes^ 

 Hastighed lader sig imidlertid meget godt forklare, naar vi 

 gaae ud fra den Forudsaetning, at Planeterne ere dannede 

 af Dunstringe ; thi deres Banebevaegelse bliver da afhaengig 

 af den Hastighed, det Ptmkt i Ringen havde, i hvilket 

 Planeten er dannet, medens derimod Omdrejningshastig- 



