410 



afkelede omkring ^Equator, disse blive blandede med hine 

 og derved afkelede ; ligesom Masserne under ^Equator ved 

 den tilbageskridende Bevaegelse mod Polerne blive bragte 

 hen i Egne, hvor vi maae antage Afkolingen gaaer hur- 

 tigere for sig*) end der, hvor de kom fra. 



Vanddannelsen, sagde vi, begyndte f0rst sin Virksom- 

 hed i et senere Stadium, og det af den simple Grund, at 

 Atmospharen , hvori den skal foregaae , f0rst maa vaere 

 afkelet til en vis Grad, inden Vandet kan have dannet sig 

 i Draaber og som saadanne vaere faldet ned paa Jorden 

 og virket ved Fordampningen med til Afk01ingen. 



Da vi omtalte, at Jorden havde antaget en gledende, 

 flydende Tilstand, anfertes, at samtidig hermed traadte 

 den chemiske Attraction virksom op. Denne Kraft har 

 altsaa havt en lang Tid (hele Afkelingsperioden) at virke i 

 med meer og mindre Styrke. Resultatet heraf viser sig for 

 os derved, at vi finde, at Stofferne, der fandtes i den g!0- 

 dende Kugle, have dannet Forbindelser; disse maae atter 

 have ordnet sig indbyrdes paa en eller anden Maade, paa- 

 virkede af en bestemt Naturkraft, Tyngden. Vi maae altsaa 

 vente at finde de vaegtfyldigste Forbindelser og Grundstoffer 

 na3rmest Jordens Centrum (det laveste Sted, de kunne strsebe 

 at indtage) og de mindre vsegtfyldlge ovenpaa disse, atter 



*) At Afkelingen maa vaere begyndt hurtigere og fortsaeltes slaerkere 

 under Polerne end under ^Equator, synes to Omstaendighcder idet- 

 mindste at tale for. Erindre vi nemlig, at Atmosphaeren deltager 

 i Jordens Bevaegelse, saa maa og den meest fortaeitede Deel af denne 

 sege ned mod^Equator, medens den mindre fortaettede bliver til- 

 bage ved Polernej ligeledes maa Atmosphaeren faae et mindre 

 Gjennemsnit her end hist; begge disse Omslaendigheder ville tilstaede 

 sterreVarmeudstraaling under Polerne end under .Equator. Velafviger 

 denne Antagelse fra mange Videnskabsmaends, men vi troe dog, at 

 den ingenlunde kan ansees for aldeles forkastelig; navnlig synes 

 den at give Neglen til den senere store climatiske Forskjellighed. 



