411 



orclnede efter deres respective Vaegtfylde; men saaledes er 

 del dog ikke overall Tilfaeldet; thi Erfaringen viser os, at 

 \ i fmde for Ex. Guld , .S0K , Tin og andre vaegtfulde Me- 

 taller i de overste Jordlag mellem de mindre vaegti'iiHr 

 f. Ex. Quartz. Denne tilsyneladende Modsigelse lader sig 

 dog temmelig let forklare; ta-nke vi os nemlig, at Jordens 

 faste Skorpe paa et eller andet Sted af en eller anden 

 Omstaendighed er bleven staerkere afkelet, altsaa tykkere, 

 end paa et naerliggende 5 da vil F01gen heraf vaere, at der 

 ud0ves paa det ferste Sted et sterre Tryk end paa del 

 sidste mod den indre flydende Kjaerne; denne vil da s0ge 

 at komme i Ligevaegt og under Bestraebelsen herefter 

 spraenge den tyndere Deel af Skorpen og flyde ud over 

 denne; derved ville altsaa de Masser, der ifelge deres 

 Vaegtfylde havde lejret sig nederst, komme 0verst og om- 

 vendt. Et aldeles analogt Phaenomen viser sig ofte paa 

 vore S0er og Damme, hvor Vandet spraenger den oven- 

 liggende lis, naar denne udever et stort Tryk paa den 

 indesluttede Vandmasse, og flyder ud over den. 



Den chemiske Tiltraekningskraft danner altsaa alle de 

 mange forskjelligartede Forbindelser, vi traeffe i vor Jord- 

 skorpe. Hvor mange disse nu end kunne vaere, saa bar 

 dog Chemikeren laert os, at de kunne inddeles i ganske 

 faaKlasser, og at de alle ere dannede efter meget simple 

 Love. I den gledende Kugle gik vi ud fra den Forud- 

 saetning, at Grundstofterne vare tilstede; trasde disse ind- 

 byrdes to og to sammen, fremstaae de- saakaldte Syrer og 

 Baser, som vi under Eet kunne benaevne som primaire 

 Forbindelser, saaledes for Ex. Kulsyre (Kul + lit), Kisel- 

 syre (Silicium -j- lit), Kali (Kalium + lit), Natron (Natrium 

 + Ut) o. s. fr. Disse primaire kunne da atter traede sam- 

 men i Forbindelser og kaldes da Salte (de sekundaire For- 



