279 



slag komme Gnister tilsyne, og Kelvandet er ligesom be- 

 saaet med Diamanter ; men disse Lyspunkter smelte aldrig 

 sammen, de vise sig hver for sig som Stjernerne paa en 

 merk Himmel. Ved naermere Eftersyn har det vist sig at 

 vaere smaae Krebsdyr, til hvilke Lyset skyldtes. Tager man 

 en Tangbusk op paa Stranden, er det ofte, som om der 

 pludselig gik lid i den paa tusinde Steder; det er smaa 

 Orme og Slangestjerner, der komme i Bevaegelse og r0be 

 deres Naervaerelse ved deres Phosphorescens. 



Den tredie Form af Havlyset, det sammenhaen- 

 gende Lysskjaer, har Quatrefages kun seet, hvorHavet 

 i det Hele var mere roligt, men baade i Middelhavet og 

 ved Frankrigs Vestkyst; navnlig har han havt god Leilighed 

 til at iagttage det i Boulognes Havn. Naar Vandet var 

 ganske stille, lyste det ikke, men kastede han blot en 

 Haandfuld Sand ud i det m0rke Yand , viste der sig lysende 

 Pletter og Kredse, der bredte sig, alt som Bevaegelsen 

 forplantede sig. Kastede han en Steen ud, skete det 

 samme , men endnu staerkere , og Stsenkene , der foer om- 

 kring, lignede Gnisterne fra gledende Jern, der hamres 

 paa Ambolten. Isaer var det et pragtfuldt Syn, naar et 

 Dampskib gik igjennem Havnen.; naar det saa blev stille 

 igjen, sluktes Lyset, og Alt var merkt; kun langs med 

 selve Bredden, hvor Smaabelgerne stadigt skvulpede mod 

 Stranden , var der altid en Lysbraemme , der dog i roligt 

 Veir kun var jmeget svag. I mere uroligt Veir syntes der 

 at svaeve en lille blaalig Flamme over hver Beige ; i Braen- 

 dingen lignede det smeltet Bly eller Selv. Hvor Vandet 

 10b op paa den flade Strand, blev denne daekket af et 

 hvidt, lysende Skin med mange staerkere, blaalige eller 

 grenlige Gnister; efterhaanden som Vandet blev opsuget 

 af Sandet, table Lyset sig, men gik man saa hen over 



