283 



rystede den, at man kunde see Stenene og Hjulsporene 

 paa Veien. Alle mulige staerke Indvirkninger f. Ex. 

 Tryk, Elektrisitet, Hede, Syrer, Alkohol, Either, Ammo- 

 niak osv. fremkalde f0rst en foraget Lysning, der 

 snart gaaer over til et stadigt hvidt Lysskjaer og ender 

 med Dyrenes D0d og Lysevnens fuldkomne Udslukkelse. 

 Lysglimtene synes at ledsage Sammentraekningen og S0nder- 

 rivningen af de fine Traade i Mamraariernes Vaev; under 

 saedvanlige Forhold firide disse Sammentraekninger ikke 

 Sted ; naar Dyrene saettes i Bevaegelse af B01geslaget , ind- 

 trsede de, men kun svagt; i heftigt Veir eller under Ind- 

 virkning af de ovennaevnte agentia, sammentraekkes de 

 naesten krampagtigt, og Lyset bliver stadigt og udbredt over 

 hele Dyret, indtil det horer aldeles op. 



I 0sters0en ere , saa vidt jeg veed , Mammarierne ikke 

 iagttagne. Dr. Michaelis i Kiel og Ehrenberg i Berlin 

 have undersegt Kielerfjordens lysende Vand og fundet, at 

 visse mikroskopiske saakaldte Infusionsdyr vare Skyld deri. 

 *,Vf% ^- <*hwiton&l dJgtttfrt* lab fft go f>iifl Jto^iWul xii 



Vi have nu meddeelt de vaesenligste Resultater af 

 aeldre og nyere lagttagelser over Havets saakaldte Phospho- 

 rescens ; vi have laert, at dette Saersyn skyldes forskjellige 

 lavere Havdyr i levende Live, fortrinsvis de saakaldte 

 Mammarier, der henh0re til de allerlaveste Dyreformer. 

 Men vore Laesere ere neppe tilfreds med de Oplysninger, 

 de have faaet. De vente vist paa en egentlig Forklaring 

 af Phaenomenet, d. v. s. paa at faae at vide, hvordan 

 Dyret bserer sig med at frembringe dette Lysskjaer. Men 

 Svaret paa dette Sp0rgsmaal bliver Videnskaben endnu 

 Laeseren skyldig. I visse Tilfaelde udsondres der for- 

 modenlig et lysende Stof, men deels har man der igjen 

 den store Vanskelighed at skulle forklare, hvorfor dette 



