284 



Stof da lyser? thi en Forbraending i Lighed med den, der 

 foregaaer i Luften hos de lysende Insekter, er lidet rime- 

 lig i Vandet; deels er det vistnok i de sjeldneste Tilfaelde, 

 at et sligt Lysstof afsondres. I Regelen udstraaler Lyset 

 umiddelbart. Man bar taenkt sig dette Lys som elektrisk, 

 og dertil kunde der veere saameget mere Grund, som der 

 jo gives elektriske Fiske; men det er ikke paavist, at 

 elektriske Udladninger. nogensinde ledsage Havdyrenes Lys- 

 glimt, og man bar vanskeligt ved at forestille sig disse 

 smaa Vaesener, omgivne af saa god en Leder for Eelek- 

 trisiteten som Vandet, i saa stserk en elektrisk Spaending, 

 at denne kunde avle elektriske Gnister, som jo ikke engang 

 vise sig hos de elektriske Fiske. For at komme paa Spor 

 efter det dyriske Lyses egentlige Kilde, maatte man forst 

 have paa det rene , fra hvilket Sted eller fra hvilket Organ 

 i Dyret det naermest gik ud; men de Angivelser, man 

 bar derom f. Ex. at det hos de lysende Ledorme ud- 

 gaaer fra Foletraadene ved deres Fodder, hos Meduserne 

 fra Klokkens Rand og de der anbragte Fangtraade ere 

 for faa og for ubestemte, til at man derpaa t0r bygge 

 almindelige Slutninger. Allermindst t0r man tilskrive 

 Nervesystemet, der som bekjendt er Kilden til den dyriske 

 Elektrisitet , den Be stilling at teende Verdenshavets Stjerne- 

 vrimmel ; thi Lysdyrene fremfor alle , Mammarierne , have 

 slet intet Nervesystem! Derimod kan det dyriske Lys 

 maaskee nok sammenlignes med den dyriske Elek- 

 trisitet, naar vi blot ikke laegge for meget i denne Sammen- 

 ligning. Det er vel ikke i og for sig mere uforstaaeligt, 

 at Lys kan dannes umiddelbart i det dyriske Legeme , end 

 at dette er en Kilde til Varme og til Elektrisitet. 



