287 



endnu ikke at vaere oplyst, hvorledes det haenger sammen 

 med Havets granne eller brune Farve paa visse Steder ved 

 Granland og overhoved i Davisstraedet og Baffmsbugten. 



2. Skovenes Rydning medferer som bekjendt altid 

 betydelige Forandringer i et Lands Naturforhold , navnlig 

 en kjendelig Udtarring af Landet paa Grund af den for- 

 mindskede Regnma3ngde. Et bekjendt Exempel er Maderas 

 Udterring, efter at de Skove, der gave 0en dens Navn, 

 vare blevne faeldede, men vi behove ikke at gaae saa 

 langt bort for at see, hvad Forskjel det gjer, naar Skovene 

 forsvinde. Fordum kunde der seiles lige til Slangerup 

 og som det synes *) fra Nestved gjennem Susaaen 

 og Aamose-Aaen ud i Store Belt hvor vi nu traeffe 

 Eng eller en Mose med et ubetydeligt Vandl0b i Midten. 

 Det er vist ikke for dristigt at tilskrive den aftagne Regn- 

 maengde denne Forandring eller at forudsige, at meget 

 skov- og vandrige Lande f. Ex. Finland vilde undergaae 

 total Forandring i Henseende til Forholdet mellem Land 

 og Vand, hvis Skovene forsvandt. 



Et paafaldende Exempel paa en local Forandring i 

 Terrainets Beskaffenhed af den anferte Grund omtaler 

 Lyell i sin Reise i Nordamerika , nemlig Dannelsen af 

 en uhyre Kleft eller Slugt**) paa 55 Fods Dybde, SOOAlens 

 Laengde og en Bredde, der paa det smalleste var 20, paa 

 det bredeste 187Fod; for 20 Aar siden var der ikke Spor 

 til den , men da Skoven blev ryddet , frembragte Solhedens 

 Indvirkning paa Leret, hvoraf Jordbunden bestod, Klefter, 

 der i Begyndelsen kun havde en Dybde af 3 Fod, men 

 stadigt bleve udvidede af Regnen og i L0bet af 20 Aar 

 havde naaet det ovennaevnte Omfang, uden at der var 



*) Miil.'ii. Estrups samlede Skrifter II Bind S. 249. 

 **) ved Milledgeville i Staden Georgia. 



