288 



Grund til at antage, at det vilde blive derved. Lande- 

 veien bar flere Gange maattet flytte sig for at komme 

 uden om denne Slugt. Denne lagttagelse har saameget 

 sterre Interesse, fordi den synes at oplyse Dannelsen af 

 Dale og Klafter overhoved, f. Ex. af de bratte og forholds- 

 vis dybe Slugter i den sydestlige Deel af Jylland. 



En anden ma3rkelig Omsteendighed ved Rydningen af 

 Skovene i Nordamerika er den, at naar f. Ex. en Fyrre- 

 Skov (Pinus australis) bliver ryddet, men Jorden derefter 

 overlades til sig selv, voxer ikke Fyrreskoven op igjen, 

 men i dens Sted en Egeskov. Grunden til denne For- 

 andring angiver Lyell at vsere den, at forskjellige Dyr, 

 navnlig Egern, Skovskader, Krager osv. pleie at nedgrave 

 en stor Maengde Olden i Jorden for senere at kunne be- 

 nytte demtilF0de, men saa dybt, at de ikke kunne komme 

 til at spire, saalaenge Fyrreskoven staaer. Men da mange 

 af disse Dyr omkomme eller maaskee glemme at grave 

 deres Olden op igjen, ligger der altid en Deel Olden i 

 Jorden, faerdige til at skyde op, hvis Leilighed gives, f. 

 Ex. naar Skovenes Rydning aabner Adgang for Luft og 

 Lys, under hvis Indvirkning Oldenen spirer, og Egeskoven 

 skyder frem. 



Et andet Exempel paa Dyrenes Indgriben i Naturen 

 eller rettere i Culturen afgiver en nordamerikansk Spurv, 

 den saakaldte Mais-Tyv*); den opaeder nemlig de affaldne 

 Riskorn, som ellers vilde voxe op som vild Ris, der er 

 af en mindre Godhed end den dyrkede. Den bar saaledes 

 en heldigere Indflydelse paa Agerdyrkningen end dens 

 Slaegtninge hos os. 



) Aglaius phoeniceus. 



C. L. 



