290 



antage en bestemt Eenhed, og den Varmemaengde , som 

 er nedvendig til at give 1 Fund Vand en Varmetilvaext af 

 een Grad, kalder man en Varme-Eenhed. For at ophede 

 6 Pd. Vand 1 behoves naturligviis sex Gange saamegen 

 Varme som for at opvarme 1 Pd. Vand 1, og vilde man 

 forage Temperaturen af 1 Pd. Vand med 6, maatte man 

 ligeledes dertil have sex Gange saamegen Varme n0dig, 

 eller som man udtrykker sig beheve 6 Varme-Eenheder. 

 Skulle 20 Pd. Vand f. Ex. ophedes fra 12 til 30, altsaa 

 Temperaturen forages med 18, da behever man dertil 

 20 Gange 18 eller 360 Varme-Eenheder. 



Det er bekjendt, at ikke alle Legemer opvarmes lige- 

 meget af en ligestor Varmemaengde , men at forskjellige 

 Legemer tvertimod udfordre en storre eller mindre Varme- 

 tilvsext for at ophedes et lige Antal Grader. Saaledes be- 

 liever 1 Pd. Kobber 3 Gange saamegen Vanne for at op- 

 varmes et ligestort Antal Grader som 1 Pd. Bly, og for 

 at forheie Temperaturen af en lige Vaegtmaengde Vand og 

 Qvikselv ligemeget, maa man til den f0rste Vsdske an- 

 vende tredive Gange saamegen Varme som til den sidste. 

 Vandet har altsaa- en st0rre Varmefylde end Qviks01vet, 

 idet hiin Vaedske optager mere Varme end denne for at 

 blive ligesaa varm. Man seer ogsaa dette meget tydeligt 

 ved at henstille to ligestore Thermometre, hvoraf det ene 

 er fyldt med Qviks01v og det andet med Vand, i varmt 

 Vand. Qvinks01vthermometret vil nemlig angive Vandets 

 Temperatur langt hurtigere end Vandthermometret, og tages 

 senere begge ud af Vaedsken, vil det f0rste atter afkjeles 

 omtrent dobbelt saa hurtigt som det sidste. F01gende 

 Raekke viser, hvor Torskjellig Varmefylden er for de for- 

 skjellige Legemer, idet man deri har sat Vandets Varme- 

 fylde =^1000 og derefter givet de andre Legemer deres 



