291 



tilsvarende Vaerdier: Vand 1000, Terpentinolie 426, Svovl 

 200, Glas 190, Jem 110, Kobber 95, Zink 93, Selv 56, 

 Tin 51, Qviks0lv 33, Platin 31, Guld 30, Ely 29. 



Ved disse Erfaringer over Varmefylden ledes man 

 uvilkaarlig til det Sp0rgsmaal , i hvilken Tilstand den Varme 

 befinder sig i Legemerne, som ikke viser sig mere som 

 saadan hverken for Felelsen eller paa Thermometret. Det 

 er klart" at den i en ganske forandret Tilstand, som en 

 eller anden Kraft, er optaget i Legemet for at virke der. 

 Betragte vi nemlig ethvert Legeme som sammensat af et 

 uendeligt Antal uendelig smaa Dele, da bestaaer Legemet 

 som saadant derved, at der er en fuldstaendig Ligevaegt 

 mellem dets Kraefter , saaledes at de tilltraekkende og 

 frastedende Kraefter ere ligestore paa begge Sider. Ophedes 

 et Legeme , udvides det derved , o : den frast0dende Kraft 

 bliver st0rre, og det er heist sandsynligt, at denne Kraft 

 faaer sin Tilvaext af den Varme, som bliver bunden af 

 Legemet. Afkj01es senere Legemet, sammentraekker det 

 sig atter, og den hele optagne Varmemaengde bliver der- 

 ved atter frigjort. 



Dog er Legemerne s Varmefylde ikke den samme ved 

 alle Temperaturer, men et Legeme optager tvertimod en 

 desto st0rre Maengde Varme , jo h0iere Temperaturen 

 stiger. Naar vi saaledes forhen have ansat Jernets Varme- 

 fylde til 110, da gjaelder denne Angivelse ikkmTfor Tem- 

 peraturer mellem og 100, mellem og 200 stiger 

 den allerede til 115, og mellem og 350 er Varme- 

 fylden fundet liig med 126. Men de forskjellige Legemer 

 udvides ogsaa i et st0rre Forhold ved de h0iere Tempera- 

 turer ligesom de optage mere Varme for at ophedes til 

 et lige Antal Grader. 



19* 



