292 



Lade vi fremdeles Temperaturen stige . komme vi 

 snart til del Punkt, hvor det faste Legeme gaaer over i 

 en flydende Tilstand. Dette foregaaer stedse ved en for 

 ethvert Legeme bestemt Varmegrad. Saaledes smelter 

 lUyet altid ved 322, Svovlet ved 111, lis ved 0, Qvik- 

 s01v ved -f- 39, og saalaenge ikke Alt er smeltet, over- 

 skrides disse Temperaturer aldrig. Ved denne Overgang 

 af Legemerne fra den faste til den flydende Tilstand vir- 

 ker nu atter Varmen paa en meget eiendommelig Maade, 

 saa at det alene afhaenger af denne , om et Legeme for- 

 andrer sin faste Tilstand. For at forklare dette, ville vi 

 benytte os af et bekjendt Exempel, idet man blander 1 Pd. 

 Yand til 75 med 1 Pd. pulveriseret lis , der altsaa viser 0. 

 Isen smelter nu ved Vandets Varme; man faaer 2 Pd. 

 Vand, men Temperaturen efter den fuldkomne Smeltning 

 viser sig dog ikke heiere end 0. Det ene Pund Vand bar 

 altsaa afgivet hele 75 Varme-Eenheder for blot at smelte 

 Isen eller for at bringe den fra den faste over i den 

 flydende Form , og denne optagne Varmemeengde viser sig 

 ikke mere synlig paa Thermometret, men er optaget af 

 Legemet og bunden af dette. Saaledes gaaer det med 

 ethvert Legeme, der smelter; det optager stedse en stor 

 Deel F01evarme i sig som bunden Varme , og uden denne 

 kan Legemet ikke vedligeholde sin flydende Tilstand. Tin 

 afkjeles cTet atter under sit Smeltepunkt, afgives den hele 

 Varmemaengde , som af Legemet er bleven bunden, atter 

 som almindelig Varme og Legemet bliver fast. Betegner 

 man Starrelsen af den bundne Varme, der optages af 

 Isen under Smeltningen ved 75 , da erholde de efternaBvnte 

 Legemer falgende Vaerdier: Svovl 80, Bly 90, Vox 97, 

 Tin 278 og Wismuth 305. 



