293 



Ved Hjaelp heraf er man island til at forklare sig en 

 stor Deel Erfaringer, som ellers vilde vaere meget ufor- 

 staaelige for os. Det er allerede forhen omtalt, at Tem- 

 peraturen aldeles ikke stiger under Smeltningen, saalaenge 

 ikke Alt er smeltet, idet nemlig den hele tilferte Varme- 

 maengde ikkun benyttes til at bringe Legemet over i den 

 flydende Tilstand og optages af dette som bunden Varme ; 

 Temperaturen stiger f0rst atter , naar Smeltningen er fuld- 

 staendig tilendebragt. Naar man op!0ser Salte i Vand, op- 

 staaer derved stedse en betydelig Kulde ; blandes saaledes 

 5 Vaegtdele fiintpulveriseret Salmiak og 5 Dele Salpeter 

 med 19 Dele Vand, vil man derved endog kunne frem- 

 bringe en Kuldegrad af-r-12. For at nemlig de faste 

 Legemer skulle kunne opleses, maae de optage en stor 

 Deel Varme i sig, som de bortdrage fra Omgivelserne og 

 derved afkjele disse saa betydeligt. Paa den anden Side 

 frigj0res en stor Deel Varme, naar Saltene udkrystallisere 

 af en Opl0sning og derved atter blive faste. Opleses saa- 

 ledes 3 Pd. Glaubersalt ved Ophedning i 2 Pd. Vand t>g 

 hensaettes Oplosningen ganske rolig til Krystallisation, efter 

 at man bar stillet et Thermemeter deri og paa dets Over- 

 flade haeldt et Par Draaber Olie, da vil der Intet ud- 

 krystallisere, uagtet Oplosningen er saa maettet. Men den 

 ubetydeligste Ber0ring eller et lille Stod er tilstraekkelig, 

 til at hele Massen pludseligt udkrystalliserer , og man vil 

 da paa Thermometret bemaerke, at Temperaturen stiger 

 endog en Snees Grader. 



Ligesom vi nu altsaa af det Foregaaende have sect, 

 at en stor Deel Varme bindes af Legemerne , naar de for- 

 andre deres faste Tilstand og gaae over i den flydende, 

 saaledes var det jo ogsaa at formode, at det Selvsamme 

 vilde vaere Tilfaeldet, naar de ved Ophedning bleve for- 



