266 



den en af de lavere, kryptogame Planter, den saakaldte 

 Tremella Nostoc. Imidlertid forekommer det mig, at den 

 Mening, at Stjerneskuddene undertiden falde ned paa Jor- 

 den og efterlade en geleeagtig Masse , er altfor meget ud- 

 bredt og fmdes i Lande, der ere beliggende for langt fra 

 hinanden, til at man kan troe, at enhver af disse sli- 

 mede Masser, der betegnes som Stjerneskuddenes Substants, 

 er hiin ovenanf0rte Plante. Dertil kommer, at man ofte 

 bar paastaaet, at denne Masse lugter af Svovl og Phos- 

 phor, hvilket ikke kan hidrore fra Tremella. Vi treenge 

 derfor med Hensyn til Stjerneskuddenes Substants endnu 

 meget til neiere bestemte lagttagelser. 



Naar Naturforskerens Blik er henvendt paa et bestemt 

 Naturphaenomen , pleier man gjerne snart at gjere en 

 eller anden lagttagelse, som klarer vore Meninger om de til 

 den Tid endnu dunkle Forhold. Saaledes bar jeg \Iist, at Me- 

 teoriternes Paid ved Siena og Aigle hurtigen klarede vore 

 Tanker om disse, og saaledes var det ogsaa Tilfaeldet med 

 Stjerneskuddenes interessante Phenomen. Den 13de No- 

 vember 1833 iagttog man i Nordamerika et af de sterste 

 og mest forbausende Paid af Stjerneskud, som man kjender. 

 Man regner, at man i L0bet af 6 Timer saae 207,840 

 Stjerneskud; det regnede formelig lid, og for en Tid var 

 hele Atmospheeren fyldt med Ildfnokker. Snart var det 

 Ildstriber og phosphorescerende Linier, snart Ildkugler, som 

 sprang istykker med Explosion, og Mange paastaae at have sect 

 nedfaldne slimede Masser, som senere fordampede, snart 

 var det saa at sige stillestaaende lysende Legemer. Alle 

 kom fra et Punkt, der laae 10 15S. 0. for Zenith i L0- 

 vens Stjernebiliede , og dette Punkt blev uforandret under 

 hele Phenomenet. Paa den Tid bevager Jorden sig hen- 

 imod Leven. Phenomenet havde en stor Udstraekning . 



