270 



Havets Lysning viser sig baade i det aabne Hav 

 og ved Kysterne, baade mellem Vendekredsene og i Naer- 

 heden af Polerne, men hyppigst og praegtigst i de varme 

 Have. Den kan vise sig under alle Slags Veir og udebliver 

 ofte, uden at man kan skjenne, at Forholdene have for- 

 andret sig vaesenlig. Den synes isaer at ifere sig 3 for- 

 skjellige Former, nemlig: 1) som sterre lysende Pletter 

 eller Glimt i det forresten morke Vand ; paa denne Maade 

 lyser kirn det aabne Hav, naar Skibet eller et andet Le- 

 geme saetter Vandet i Bevaegelse og bringer de lysende 

 Legemer op til Overfladen. 2) Som mindre lysende Gni- 

 ster, der flamme op i det iovrigt m0rke Vand, naar man 

 f. Ex. slaaer i det med en Aare eller ryster Tangbuskene 

 paa Stranden; det er isaer ved klippefulde Kyster , at Hav- 

 lyset optraeder i denne Skikkelse. 3) Endelig kan hele 

 Havets Overflade lyse overalt, hvor det saettes i Bevaegelse, 

 med et sammenhaengende Skin, som om det enten var 

 selve Vandet, der var bleven lysende, eller som om dette 

 var aldeles gjennemtraengt afet lysende Stof; hvor Vandet er 

 roligt, er det m0rkt, men hvor det kommer i den mindste 

 Bevaegelse, flammer det op. Paa denne Maade lyser Havet 

 isaer paa flade, nogenlunde rolige Kyster, i Fjorde og 

 Havne. I Afstand synes Lyset at vaere mat og hvidt, men 

 nserved troer man at see en lille blaa Flamme over hver 

 B01ge, omtrent som naar man rerer op i en braendende 

 Punschebolle. 0ser man Vandet op eller haelder det ud 

 af et Glas, tager det sig ud som smeltet Bly eller S01v; 

 staenker man det omkring, er det som om man udgj0d 

 lid; paa Haender og Klaeder efterlader det lysende Pletter. 

 Lyset skal kunne vaere saa staerkt, at man kan laese der- 

 ved 50 Skridt fra Braendingen; men Quatrefages - - en 

 fransk Naturforsker. , der for faa Aar siden liar anstillet 



