271 



lagttagelser over denne Form af Havlyset i Middelhavet og 

 i Kanalen mellem England og Frankrig bar dog ikke 

 seet det saa staerkt, at ban kunde see, hvad Klokken var, 

 paa sit Lommeuhr, naar ban stod paa Strandbredden taet 

 ved Braendingen. 



Litteraturen om Havlyset er overordentlig rig. Den 

 beromte Ehrenbergi Berlin hvis Afhandling , ,das Leuch- 

 ten des Meeres" er en Hovedkilde til disse Betragtninger 

 naevner over 400 Forfattere, hvis Skrifter levere Bidrag 

 til Kundskab derom, men f0rst de senere Tiders lagttagel- 

 ser have den tilberlige Grundighed og Skarphed. Inden 

 vi give os til at drofte de forskjellige Forklaringer af Hav- 

 lysets Oprindelse , som vi vilde traeffe paa ved at gjennem- 

 gaae bin rige Litteratur, ville vi forberede os til denne 

 Opgave ved at see os om efter andre Lyskilder i den 

 organiske Natur; de kunde maaskee hjaelpe os til at op- 

 klare Havlysets dimkle Oprindelse. At d0de Plantedele 

 f. lyt. tresket Trae og raadnende Svampe kunne lyse , er 

 bekjendt nok og pleier at forklares som Virkningen af en 

 langsom Forbraending ; i den seneste Tid bar man rigtig- 

 nok paastaaet, at det aldrig var selve Traeet, der lyste, 

 men kun de paa dette voxende fine Svampe, der skulde 

 besidde den samme Lysevne som Kb izo morpheme, 

 rodagtige, sorte Svampe, der voxe under Bark, i Br0nde, 

 paa Traevaerket i Bjergvaerker og overboved paa merke, 

 fugtige Steder, og hvis hvide Spidser kunne lyse saa 

 staerkt, at man ved dem kan finde Vei i Kulgruberne uden 

 Grubelygte. De lysende Svampe ere dog ikke de eneste 

 Lysgivere i Planteriget ; i Brasilien voxer en Vortemaelk, 

 hvis Mrelkesaft lyser i Merke, naar den udgydes; Linne"s 

 Datter iagttog i en lummer Tordennat et glimtende Lys 

 paa Blomsterne af den indiske Karse (Tropaeolum majus), 



