112 



Naar IMiiiius et Sled regner Ilex til ile Traier , dcr elske Bjerge 

 eller, soin del sammesteds hedder, Bjergc og Dale, saa kunde man 

 maaskec anlage, at Forholdet var andcrledes end nu, da Steenegen i 

 llaliens Midle iudlager el Bailie fra Ilavels Niveau til 2000 ell. 2500'; 

 men da Plinius strax efler regner den til dcm, der ogsaa sliger op paa 

 Bjergene, borlfalder Tanken om en Forandring af de geographiske For- 

 hold, og del saamegel mere som saramc Forfaller ved at anfore Excm- 

 pler paa meget gamle Sleenege omlaler een , som groede paa Valicaner 

 Bjergel og en anden , som fandtcs ved Tusculum; men denne By laae 

 2100' over Havel (efler min Maaling) og saaledes kunne vi med tem- 

 melig Sikkerhed herefter sa^tle Traiets ovre og nedre Grandse paa de 

 samme Holder, hvor de nu findes. 



Om Suber hedder del lios Plinius, at den ikke voxer i /ic/e Italien 

 og slel ikke i Gallien. Del forsle er overeensstemmende med de nu- 

 gja'ldende Forhold ; del sidste gjaelder nu om Ovcritalien (Gallia cisal- 

 pinaj, men ikke om de franske Middelhavslande (Gallia Iransalpina). 



1 Henscende til Egene med affaldende Lov siger samme Forfaller, 

 at nogle groc i Bjerge og Dale, andre i Slelterne, hvilkel ogsaa nu 

 kan siges ; om Kastanien, at den elsker Bjerge og Dale, som ligeledes 

 passer nulildags. 



Hvad Bogen angaaer, da bar man selv i den nyeste Tid paaslaael, 

 at dclle Tra3 i Oldliden groede i llaliens Sleller og deraf dragel den 

 Sluliiing, at Klimatet den Gang bar va^ret slra^ngerc. Del bedder nem- 

 lig for del forste bos Plinius, at de forskjcllige Dele af Rom adskillcs 

 efler ma^rkelige Skove, som havde varel der i Forliden; at der endnu 

 paa bans Tid var el Tempo! til Jupiter Fagutal, bvor der fordum bavde 

 vaeret en Bogelund. — Men del er ovenfor efler samme Forfattcrs An- 

 givelscr godlgjort, at Steenegen voxcde i Rom og ved Tusculum paa omlrent 

 2000' Iloide; men Boge og Sleenege voxe nu ikke vildl sammen i lla- 

 lieri, og naar Rom dengang bavde Btigens Klima, saa kunde Steenegen 

 ikke voxe ved Rom, og endnu meget mindre ved Tusculum 2000' over Ilavet. 

 — Desuden vides jo, at ogsaa Laurbairlrajel, Myrlen, Pinien, Cypressen, 

 Jordbacrlraecl og mangfoldige andre af Middelhavels Tracer og Buske ogsaa 

 voxede ved Rom. Saaledes vilde del vist vajre meget overilet, om man 

 paa Grund af en etymologisk Hypolbese om Oprindelsen af Navnel Ju- 

 piter Fagulal vilde anlage , at Rom dengang bavde Bogclunde. — Men 



