113 



sclv om Etymologien var rigtig, kan man jo t. Ex. tajiikc sig, at Tcni 

 plet forst havde slaaet paa en slorre Hoide, hvor der groede Boge , og 

 siden va^re blevet flyltet ned til Rom. Her fortjener vistnok ogsaa el 

 andct Sled hos Plinius Opmaerksomhed , hvor det hedder, at der uden 

 for Byen Tusculum paa en Floi, som kaldes Coriie er en hellig Boge- 

 lund , indviet lil Diana. — En anden Forfatter Festus talcr ogsaa om 

 Jupiter Fagulals Tempel ; men siger at der havde va^ret et Bogetrcc^ 

 ikke som hos Plinius en Bogelund , som var helliget Jupiter. Man 

 kunde maaskce Iroe, at et enkelt Trae cnten var saaet eller liavde saael 

 sig selv ; dog tvivlcr jeg paa at de klimatiske Forhold vilde tillade del, 

 i det mindste ikke det sidste. '"\) 



Men der gives et andet Sled hos Plinius , der ligeledcs og dot 

 mere umiddelbart synes at tyde hen paa , at Bogen i hans Tid gik 

 laingere ned. Han na^vner nemlig endeel Traeer, som gaae ned i Slet- 

 lerne og blandt disse Bogen (Fagus). Men umideelbart derefler siger 

 ban at Laurbaertraeet, Myrlen og Sleenegcn gaae op paa Bjergene; 

 hvilket staaer i ligefrem Slrid med den foregaaende Satining. Rime- 

 ligviis meiier ban ved „plana'' ikke Lavsleller, men Hoisletler. 



Endeligen anftires for en Forandring af Bogens geographiskc For- 

 hold et Sled hos Theophrast, nemlig 5. Bog 8. Cap. 3. §, hvor det 

 hedder: at Lalinernes Land er vandrigl, i Slellen voxer Laurba^r, Myrter 

 og herlige Boge Qo^vs). Men Sammenslillingen med Myrler og Laur- 

 bffir viser enten at Theophrast bar vaeret feil underreltet, eller at hans 

 o^vcc ikke er Bogen, skjondt delte rigliguok svarer til Bogens nygra^ske 

 Navn. Hans Beskrivelse i 3. Bog 10. Cap. paa o^va svarer meget 

 slet til Bogen, thi den siges at ligne Granen, og at have et lidet ind- 

 skaaret og i Spidsen lornet Blad. 



Haslen regnes af Plinius til dem , som voxe paa Bjergene , men 

 slii::e ned i Sletterne. 



") I dot sydvestlige England med de milde Vinterc plantes rigtignok Laiirbacr, 

 Steencge, Piiiier under sanime Forhold, hvor Bogen groer vildt; men det 

 er udenlvivi Italiens hole Sommcrvarnie, som foifiindrer Bogen fra at groc 

 paa lave Hdider. At Aarslidcrne i Italien i Oldtiden skuldc have vajret 

 mindre afvigende indbyi des end nu , ev der ingen Grund til at antage. De, 

 som antage klimatisk Forandring, forudsaetle nctop en storrc Forskjel mcllem 

 Aarslidcrne. 



