108 



oslligere Deel , ligcsom overhovedet i Alperne del imraergr5niie Biclle 

 er svagt anlydct. 



Nord lor Alperne savries de immergronne Ege, uden forsaavidt at 

 Slcericgon forclommcr paa Frarikrigs Veslkysl indlil f.oires Udlol) paa 

 47" Brede saml i Ilavornc i del sydligc England, begge Steder for- 

 medelsl den milde Virjtcr. — Dcrirnod spillc de immergronne Ege, 

 deels de her anforle, decls andre Arter, en viglig Rolle ogsaa i de 

 ovrige AJiddelhavsIande. 



Ovenfor de immergronne Egos Badle har Kastanien sit reltc Iljem, 

 skjondl den, isacr i de nordlige Apeniner, gaaer ned i hiint B.nclte, ja 

 slnndom endog til Slellen. — I Alperne, hvor det immergronne Baelle 

 knn svagt anlydes, maae Kastaniens Baelle ansces som det nederste. 

 Kastanien stiger op til 2500^4000' efter den forskjellige geographiske 

 Brede. Sydeuropa har detle Trai tilfelles mt^d den vestlige Deel af 

 Nordenropa indlil '0^ ; den savnes dcrirnod som vildlvoxende nordligere 

 og i det osllige Enropa. 



Gjcnnem begge disse Belter gaae Egene mcd affaldcnde Lov^ deels 

 nemlig vore nordiske Ege, deels adskillige dermed naerbeslsegtede Arter, 

 deels endeligen Egen med de blod[»iggede Agern CQuercus Certis.) Disse 

 Ege ere ogsaa skovdannende og meget udhredle saavcl i Sletten som 

 paa Bjergeiie. Egenes Nordgraendse i Europa falder ved 63" i Norge, 

 60—61" i Sverrig og Finland, 58" i Ruslands Midte. 



Dogen endeligen afioscr Kastanien ; den er i de hoiero Dele af 

 Apcninerne det alleralmindeligste Trae. — Den indtager i Midlen af 

 denne Bjergkjoede Baellet mellem 3000 og 6000'; sydligerc rykker 

 Bailtet hoiere op, nordligere kengere ned, paa Sydsiden af Alperne 

 ligger det mellem 2000 og 5000' ; — hist og her i denne Bjergmasse 

 stiger Bogen ned til 1000'. 1 den overste Deel af Bajltel er detle 

 Tra) lavt og nedliggende , men i Apeninerne gaaer det hoiere end 

 noget andet. Delte er ved forste Tanke paafaldende, eftersom Bogen 

 imod Nord neppe naaer 60" og holder sig tilbago for Egen, 

 Naaletra^erne og Birken, men det forklares udentvivl bedst deraf , at 

 i de HoidebtEller , der have en saadan Middelvarme som den, der 

 findes i de nordlige Bredebcxlter , er Vinteren meget mildere. Derfor 

 see vi ogsaa , at Bogen i det vestlige Europa trives langt hoiere mod 



