s 



havt en halv Time over den egenllige Oikt. I Bispernes Tid bier den 

 anseet sora Helligaftens Indtrsedelse, dog saaledes, at Fiskerne, som vare 

 paa Havmedene, dog ikke beglk Helligbrode, om de af Strom og Storm 

 hindredes i at lande en Oikt sencre, og der cr opstillet en Varde, som 

 viser at vaere 45 Grader eller 3 Timer fra Oiktar-Stenen. Denne Varde 

 er derfor Maerte for KK8 om Aflenen og den troes selv i den hedenske 

 Tid at have vaeret el M<Terke for Dagleiere, som da ginge fra Arbeide* 

 Derimod bar jeg hort en anden BeVetning om Oiktar-Stenen fra den 

 katholske Tid, den uemlig, at Bisperne havde udregnet, at forste Lang- 

 fredag eller at Verdens Frelsers egentlige Lidelsesdag indfaldt i Aaret 

 33 paa forste Sommerdag, som nu efter den forbedrede Kalender regnes 

 den 14de April og da vel var nogle Dage senere, ssmt at man, for at 

 vide det egentlige Aaremaals Oieblik, da ban udgav sin Aand, maatte 

 regne 3 af Dagens Oikter forlobne, saasom Evangelisterne berette, at 

 der fra den 6te til Ode Time, altsaa i 3die Oikt, var morkt over Landet 

 ogSolen mistede sit Skin; men da Dagen i Jodeland regnedes fra Solens 

 Opgang til dens Nedgang , saa maatte den og regnes saaledes paa 

 Faeroerne og hver Oikt derfor 3,V Time* Saaledes findes og en Maerke- 

 steen ovenpaa et Fjaeld ved Lere Praeslegaard paa Sudero , som vel 

 kaldes Nounstajnur, men er 3J Time fra MiddSgsmaerket. Man kaldte 

 derfor delte Tidslob Langa Ojkten , og i den maatte slraengt fastes, 

 skjondt man kun skulde nyde lidet hele Dagen, til Oiklen var endt; 

 samme Fasle begyndte KK 3 J Skjaertorsdag og kaldtes ''Langefaste"; 

 men efterat denne hellige Oikt var endt auordnedes endnu ^ Oikt, hvor 

 man ei skulde arbeide, men vel nyde Fastespiser, Derimod var fra KK 

 5 til Kl. 5 Dagen efler Arbeidslid, saa at man kunde berede sig til 

 Hoitiden; derfor kaldtes denne halve Oikt fra 3^ til 5 Oiktarbilit eller 

 den Oikten sluttende Till«gslid. Ved Reformalionen afveg man fra de 

 katholske Skikke og derfor beslemles Helligaften Rl. 6 , hvortii endnu 

 staaer eh tiirkantet over 1 Favn i hver Kant opstablet Varde med en 

 mindre Fiirkant ovenpaa, som kaldes Vestervarde, og der ringes til Hellig- 

 aften, naar Kl. er G. Benaevnelsen af Oiklarmad synes derfor at have 

 Hensyn til den Spise, man nod 1 Oiktarbilit. Endnu maerkes, at ved 

 alle de h^denske Thingsteder, som endnu kjendes, vare omtrent i Vest- 

 Sydvest de hellige Fjaelde, der vare Fristeder; saasom Helgafjadl ved 

 Vaaj i Norderoerne paa Bordoen; Halgefjadl ved Stevnevalen, hvortii 



