9 



man indslevnedes paa 6steroen; Rejnsatindur paa Vaagoen og paa 

 Suderoen Laafedli , formodentlig HIaSafell , Vest-Sydvest for Hovi og 

 Lajvsgaard, ligesora Biiigden a Laji i Frodeho ligger i sararae Retning 

 for Asdal, hvor de forste OfTringer efter Sagnene holdtes, og Horg i 

 Sumbo VSV. fra Bojgden uj Gorun samraesteds, hvor Kirken sideri blev 

 bygget; hvorvidt det forholder sig lignende paa Island, er mig ubekjendt. 

 Men Oiktarstajnur ved Thorshavn er vel en Forandring af del hedenske 

 EiktarstaSr ligesom Noun istedetfor Eikt* Saavidt :om det, der findes i 

 Skriftel fra Pag. 187 til 200. 



Pag. 238 oralales Benffivnelsen Missaung i Rimbelyta for den 

 storsle Flod og Ebbe, og at Ebben indlrgeffer da ved Middag og Mid- 

 nat. Dette svarer fuldkommen til Stroramens Lob ved Fajroerne, men 

 Ordet udtales der Misingjin og synes der at have Hensyn til Hedenold, 

 da man beregnede Aaret efter Maanens Omlob og Epakterne; naar Gyl- 

 dentallet medforte, at man indskjod en halv Maaned, saa regnedes den 

 fra Misingen, og synes derfor at va?re analogisk med missseri, nemtig 

 som indfaldende ved Maanens halve Omlobstid* Dog bar Forfatleren 

 god Grand for sin Mening, at Ordet bar betydet Slroraraenes ulige 

 Gang; thi Strcimmen retter sig efter Maanens ulige Gang i Apogaeet og 

 Perigaeet, og da der i ethvert Maaneomlob indfalder 2 Misinger, er den 

 ene ei saa haard sora den anden. Vel ansa^tter Landt i sin Faeroes 

 Beskrivelse Strommens daglige Forandring til 48 Minulter efter et Mid- 

 deltal, men den sees bedst i en Almanak, hvor Maanens Culmination er 

 angiven, da Stroramen noie retter sig efter den i Faeroernes bredeste 

 Fjord, Suderofjorden, hvor Ostfaldet, sora foraarsager Ebben, noie endes 

 ved Maanens Culminationsminut, der differerer fra 41 til 83 Minutter i 

 Etmaalet efter Maanens Gang i Himmeltegnene, fra lOJ til 15J Grader, 

 hvilket forhen var beregnet i Almanakken, og da Strommene forholde 

 sig ved Islands sydlige Kyst sora ved Faeroerne, saa synes det, at en 

 Beregning over Maanens Culraination efter Reikjavigs Laengde, som netop 

 er i Time tidligere i Tid end Thorshavns, da Rejkiavig ligger 34?^ 

 Grad Vest for Kjobenhavn og Thorshavn 19 J Grad omtrent, vilde gjore 

 den islandske Almanak, som nu begynder at bruges her, saerdeles tjenlig 

 saavel for Fiskere som for andre Sofarende, da Ostfaldet er den Strom, 

 der saetter ud fra Landet, Vestfaldet deriraod ind imod Landet, undtagen 

 inde i Fjordeue. Sofarende kunne derfor, medens Ostfaldet lobcr, soge 



