10 



ind mod Landet i tykt Veir , tii de faac Landkjeniling og i Forhold til 

 den benytte Vestfaldet, som ender 6 Timer efler Maaneris Culminations- 

 tid eller Kl. 6 i Suderofjorden ved Ny- og Fuldmaane, 



Ved det, som findes Pag. 231 om Syvstjernen, maa jeg an- 

 roxrke, at denne Beregning ikke synes at vxre overeensstemmende med 

 Faeringernes Beregning, da Syvstjernen den 28de November regnes at 

 vaere i Estri ^ Time forend Solen, altsaa KU 5 til KI. 5J om Aftenen, 

 og da Helgafells Klosler efter Kortet over Island ligger idelmindsle 16 

 Mile fra Thingvellir, saa synes Thord Kakale meget lidlig om Dageii at 

 have forladt Thingvellir, og vsere ankommen om Aftenen; men Sagaen 

 siger, at han ankom om Natten; det synes derfor, at Sagaen heller om- 

 taler Faeringernes Dagsljerne, som de beregne 3 J Oikt eller 10 J Time 

 i Tid forskjellig fra Syvstjernen. Denne Stjerne var altsaa i Osten den 

 28de November Kl. omtrent 4 om Natlen og synes saaledes at stemme 

 med Sagaen. Landt beneevner ikke Stjernen og Debes kun Stjernebil- 

 ledet Bootes, men Stjernen er Arcturus , som er af forste Storrelse lige- 

 under Karlsvognens Stang, om hvilken Plinius siger, at den staaer inter 

 pedes Bootis og at dens exortus er 60 Dage efter solstitium bruraale, 

 hvilket og svarer til Faeringernes Regning, da de efter Kyndelmisse paa 

 Steder, hvor Fjaeldene ikke hindre, rette sig efler Dagstjernens Opkomst 

 ved deres Kvoldsetur saavelsom ved deres Morgenarbeide ; Ihi ved Nyt- 

 aarstid staaer den i Syd, naar Dagen bryder frem, og regnes da at vaere 

 1^ Oikt for Solen, Dagbraekningen altsaa Kl. 7J, da gonguljost J Oikt 

 senere, nemlig Kl. 8|, og fudlijost J Oikt senere eller Kl. 9 og Solen 

 staaer op Kl. 10. I Uveir ere derimod Dagene meget morke, og man 

 regner da Morgenen fra sidste Hanegal, som er omtrent 1 Time for 

 Dag og den siges da at gale ^'til Dags." Tillige anmaerkes, at i og i 

 Naerheden af Thorshavn kaldes vel Syvstjernen Sjejstjodnan, derimod i 

 Sudero Sjejstjodnunar, og som oftest kun Stjodnunar, ligesom Dag- 

 sljernen i Almindelighed kun kaldes Stjoduan." 



Ordbogs-Commissionen indgav folgende Berelning og Forslag: 

 "Med Ilensyn, deels til de oftere i Selskabets Aarsmoder hos 

 Hans Majeslajt Kongen opkomne Forhandlinger, Selskabets Danske Ordbog 



