9.y 



klairkseniood viider Gregorius Paues Tydt den Tiende" (Scr. Rer. Dan, 

 111, 313). Dcrefter har Hamsfort, en Skribent fra del 16de Aarhun- 

 drede, anfort disse Ord i sin Chron. rer. Dan, secunda (Scr. Rer. Dan. 

 1, 192), ligeledes under Aarel 1275. Disse Kilder henyltede Hvitfeld. 

 Han har ikke iagt Ma;rke til, at del maa vaire Kirkeforsamlingen i Lyon, 

 som her omtales, da baade Tid og Sled ere forskjellige. Han fortieller 

 derfor (S. 275), at Aar 1275 holdtes et Klerkemode i Lund, og da han 

 har antaget, at Anonymi Neslvcdiensis ovenfor anforte Ord maatle vaerc 

 at forslaae ora delle Concilium i Lund, saa tilfoier han, at der efter 

 pavelig Refaling blev forordnel, al Kirkernes Tiende skulde oppebaeres 

 udi 6 Aar til Hjajlp at bestride det hellige Land med. Dersom Hvit- 

 feld havde vidst, at Paven ailerede under 20 Seplbr. 1274 havde befalet 

 sin Capellan, Mag. Bertrand Amalrici Son, at indsamle i Danmark og 

 Sverrig dcnne af Kirkeforsamlingen i Lyon bevilgede Tiende (Suhm, X, 

 700, 706), saa vilde hao have indseet, at en pavelig Forordning des- 

 augaaende ikke behovede at forela}gges en Synode i Lund i Aaret 1275. 

 Pontoppidan taler i sin Kirkehistorie (I, 737 fg.) temmelig vidllofligt 

 om dette National -Concilium i Lund 1275. Han fortjcller, at Paven 

 havde sendt en Nuncius med den omlalle Befaling , men veed iovrigt 

 t illige, at Conciliets egentlige Oiemed var at afhjaelpe adskillige i Inter- 

 diotels Tid opkomne Misbrug, Uordener og an^re Ulemper. Fr. Miinter 

 folger (i sin Kirchengesch. v. Danemark und Norw. H, 180, 524) Pon.- 

 toppidans Berelning, men tilfoier endnu et lille Tillaeg Han veed, at 

 Forliget ikke slutledes paa Kirkeforsamlingen i Lyon , men lader sig af 

 Suhms Ord (Hist, af Danm. X, 716) forlede til at anlage , at gamle 

 Skribenter have vidnet (hvad aldrig er blevet yllret), at Interdictet blev 

 haevet paa Conciliet i Lyon. Han finder det Herimod rimeligere, at det 

 er skeet paa det her omtalte Concilium i Lund , og lader derfor Paven 

 sende en Legal derhen, som her ophaevede Interdictet. — Dersom man 

 vedblev saaledes at la?gge til, kunde delte Concilium tilsidst blive af stor 

 Betydning i den danske Kirkes Historic. Det er derfor vel paa Tide at 

 gjore opmaerksom paa, at Conciliet i Lund i2i^i^r^^/fQig~^bUver kun en Fiction, 



Selskabet modtog; 



Nordalbingische Sludien. Ncues Archiv der Schleswig-Holstein-Lauen- 

 burgischen Gesellschaft fur Vaterlandische Geschichte. 2. Band. 

 1 u. 2 Heft. • 



A, F, Svanberg ^ Observations sur la transformation des integrales mul- 

 tiples. Upsal 1845. 4. 



