30 



beboldt han dog deraf, i sin Anskuelse af en stor Nalur, sora han fors' 

 mange Aar senere forte os for 6ie. Hvad han af Nalurfrembringelser 

 dog havde samlet, tilintetgjordes ved ct Skibbrud, som henkastede bam 

 i en megcl forladt Tilstand paa Elbens Bredder. Vi ville her ikke op- 

 holdfi OS ved de Gjenvordigheder, han nu en Tid lang havde at bestaae ; 

 det er nok at han kaempede sig igjennem dem, kom til Kiel, hvor ban 

 vandt Yndesl bos Majnd som Fabricius og Hensler^ erbvervede den 

 pbilosopbiske Doctorgrad 1797, holdt Forelsesninger , og skred frera i 

 sin Udvikling, baade ved Aandsarbeider og Omgang. Hensler anbefalede 

 ham nil til Bernstorff og Schimmelmann^ for at skaffe ham et Reise- 

 stipendium, bvilket ogsaa lykkedes. 



Steffens besogte i denne Anledning Kjobenbavn, og kom derved 

 i noie Bekjendtskab med Scbiramelmann. Denne aandrige, for alt Slorl 

 og Skjont burligt folende Mand, bebandlede ham med en fortrolig VeU 

 villie, som langt overgik det, vor Steffens havde turdet vente i sin Alder 

 og Stilling, men som ganske stod i Overeensstemmelse med denne Stor- 

 mands velbekjendte Ta?nkemaade, og det Liv, som herskede i den Kreds, 

 som han og bans aandrige Huslru besjojlede. 



Vi henvende nu vor Opmajrksomhed paa den literariske Skue- 

 pladS; som Steffens ved sin Udenlandsreise kom til at betraede. Det var 

 Tydskland. Overgangen mellem det attende og nittende Aarhundrede 

 havde i Frankrig taget en praktisk Reining: i Tydskland derimod en 

 theoretisk. De nyere Aarbundreders virksomme Undersogelsesaand, som 

 havde styrtel saamaiige Fordomme, adspredt saameget Morke, havde i 

 sine Udartninger paa mange Maader indskraenket Menneskeaanden, som 

 den i saa mange andre havde udvidet. Den havde angrebel Religion og 

 Poesie, og selv i Videnskaben indfort et Hang lir at afvise det, som 

 havde nogel Skin af Overnaturlighed , f. Ex. Steenregn. Men de Ud- 

 skeielser, bvortil Aandens Virksombed en Tid lang havde fort , fandl 

 deres L^gedom i den Kilde, hvorfra de udsprang. Nye Retninger be- 

 gyndle overalt at gjore sig gjeldendc i Religion, i Digtning, i Videnskab ; 

 der dannede sig en stor aandelig Gjaeri^igstid. 



Jena og del najrliggende Weimar udgjorde paa en vis Maade For- 

 eningspunktet for de nye Beslraebelser. I Jena vare Fichte^ Schelling^ 

 A. IV, Schlegel Professorer, F. Schlegel Docenl. J, W. Hitter^ som 

 1797 havde bekjendlgjort sin Beweiss dass ein bestdndiger GalvcCnismus 



