119 



for Bevaegelsen af de Manner, som hore til andre Planeler, f. Ex. Ju- 

 pilcr ; altsaa kan man fra disse Love sliitte til dem, som gjaelde for 

 Tiltra}kningen og BevcTgelsen paa Planelens Overfladc ; ja vi kunne 

 endog ikke blot indsee som en almindelig Sandhed, men endog bestemlere 

 vise , at disse Love gjore sig gja^ldende gjennem hele Hovcdplanetens 

 Miftse, idel at dens Figur findes al va3re dannel efler samme Love 

 som Jordens. Ved Siden af denne Eeiihed er der Uiigheder nok paa 

 de forskjellige Planeter , i Hensecnde lil Laengderne af deres Dage eg 

 Aar, deres Vaegtfylde o. s. v.: kun ere alle disse Forskjelliglieder ind- 

 befallede under de samme Love. 



Fornuftstemmigheden i Lysets Love er b'gesaa aabenbar som i de 

 mechaniske. At dets Love gja'lde over det hele Verdensall, kan lige- 

 ledes vises af de astronomiske lagltagelser. Allerede Kikkerterne og 

 alle de ovrige kunslige Synsmidler, som anvendes ved Himmelbetragt- 

 ningen, viser, al Lyset fra de fjerneste Sole brydes, tilbagekastes, danner 

 Billeder ligesom Lyset fra de jordiske Gjenstande. Den lige Hastighed 

 af det Lys, som kommer til os fra alle Verdenskloder , den fuldkomne 

 Lighed i de Love, hvoreftcr Lyset fra dem alle lilsleder Farveudvikling, 

 polariseres, viser Interferentser o. s. v. give en overflodig Bekrffiftelse 

 paa det samme. Ogsaa ved Siden af denne Lighed frembyder Ulig- 

 heden af Lysslyrke, af Farver, af Legemernes Foranderlighed ved Lyset 

 Forskjelliglieder nok indenfor de samme Loves Graendse. 



Hvad de chemiske Naturlove angaaer (Ordet tages her i sin videste 

 Betydning) da er det vel ikke saa let al vise deres Fornuftsammenhaeng 

 heell igjennem 5 men dette hidrorer kun derfra, at Videnskabcn herom 

 er kommen senere lil Verden : imidlertid er det allerede nu en stor 

 vidcnskabelig Erfaring, at deres Samracnhaeng mere og mere er bleven 

 klar, jo fuldsta-ndigere og noiagtigere vore Kundskaber ere blevne. 

 Blandt andet er Eenlieden i de eleklriske og magneliske Virkninger j aa 

 en meget omfatlende Maade bleven udviklel, og deres Sammenha?ng med 

 Lys og Varme sat udenfor al Tvivl. Sammenha^ngen mellem disse 

 Virkninger og de chemiske Virkninger i Ordets mere indskramkede Be- 

 tydning og disse sidstes egen indbyrdes SammenhsBug, er ligeiedes 

 bleven alt klarere og klarere fremslillet. 



For at vise dise Loves Gyldighed ogsaa for andre Kloder, f.cstes 

 Opraaerksomheden forst paa r.pgemernes almindeligo Egenskaber. Al 



