120 



/ 



allc Verdenskioderne have IJdslraekning og Figur , bcvise Ingtlagelser ne 

 aabenbarU Tyngdens Almindelighed folger af V^crdenskloderncs BevtW- 

 gelseslove. Men af Tyngderi , det er ; Beslraebelsen mod Midtpunktet, 

 folger alter, at enbver Deel indcufor Overfladeii maa gjore Modstand 

 mod dem i Overfladeii , som vilde traenge deriiid. Hvor disse Egen- 

 skaber findes , kuime Sammenhscngskraft og Delelighed ikke savnes. 



Al Varmelovene ikke ere indskraenkede (il vor Klode , vises alle- 

 rede ved den fuldkomne Lighed mellem de af Solstraalerne ved Bryd- 

 ning udviklede Varmestraaler, med lilsvarende her paa Jorden. Men 

 den Overbeviisning, vi nu have om al Lys og Varme begge frembringes 

 ved iElhcrsvingninger , sona blot ere forskjellige ved deres Ilastighed, 

 henviser til samme Almindeliglied. Da Lcgemernes ovrige Varmcforhold 

 staae i den inderligsle Sammenhteng med Straalevarmen, og deime blandt 

 jindel overall, hvor den traelTer Modstand i Legemerne, frembringer Ud- 

 videlse, Overgang til Vsedskc- eller til Luftlilsland, alt efter Virkningens 

 Grad, kan man ikke Ivivle ora, at de samme Varmclove gjaelde overall, 

 hvor der ere Legemer. 



Maadcn , hvorpaa de elektriske og magneliske Virkninger frem- 

 bringes , haenger saa nciie samraen med Legemlighedens Natur , at de 

 ligeledes maa fremkomme , og fremkomme efter samme Love , folge 

 samme Love , overall hvor Legemer komme i Vexelvirkning med hver- 

 andre. 



Sloffernes Foreninger og Adskillelser beroe alter paa de samme 

 Kraefler , som de elektriske og magneliske Virkninger, ja kunne ofte 

 frembringes ved disse, efter Love, som ikke kunne vaere indskraenkede 

 til vor Jordklode. Hertil kommer, al Meteorstenene bringe os Budskaber 

 fra Uimmelrummet, som vise at Materien hist cndog har en slorre Lig- 

 hed med Jordklodens,. end vi havde vovet at formode. 



Men dersom nu alt det , som omgiver en Behoer af en anden 

 Klode , foregaaer efter de samme Love som her hos os , kan han jo 

 ikke oplage den ham omgivende Natur i sin Bevidsthed , uden at have 

 Evne til al opfatle Lovene selv ; men disse Love ere Fornuftlove : han 

 maa da opfatle Foruuft, folgelig have Fornuft, Delte er saa klart i sig 

 selv, at det ikke traenger til at oplyses^ ved Exempler : kun for at lade 

 Opmaerksomheden dvaele laengere derved , gives nogle, blandt andel, at 

 en Beboer af en anden Planet aldeles ikke vilde kunne beregne Aarets 



