133 



delfo Phflenomen sig leKeligeii forklarc. Fia del lite til ilct llde Aar- 

 hundrede knyltedes Here J^^tcskabsforbiudclser mellem Rigernes Koiigc- 

 slaegter, hvorved Jordegods i eet Rige slundom ved Arv kom til at til- 

 falde kongelige Personer i ct andet. Rig»rnes naboellge Forbold, Fol- 

 kenes Oreieensstemmelse i Sprog og Saeder , mangchaande indbyrdes 

 Berorelser , den lemporaBre Forening i del 14de Aarhundrede mellem 

 Svcrrig og Norge og mellem Sverrig og de danske Provindser hiinsides 

 Sundet , endelig isaer Calmar-Unionen fremkaldte lignende Forbindeiser 

 mellem Rigernes Add , sora i det lode Aarhundrede naesten kora til at 

 udgjore en heel stor Familie, af hvilken Enkelte endog havde Resid- 

 delser i alle 3 Riger. Hvad geistlige Insliluler angik , da var det isaer 

 visse Rlostere, hvis fremragende Anseelse skaffede dcm Donationer i eet 

 eller bcgge de aiidre Riger, hvilket sidste biandt Andet fandt Stcd med 

 Hensyn 111 Wadstena-Klusfer, Efter Calmar Unionens Oplosning fulgte 

 det af sig selv , at denne Folkenes possessionelie Forening , navnligen 

 hvad Sverrigs Forhold til de to andre Riger angik, efterhaanden maaltc 

 aftage ; men aldeles kan den ikke antages at vajre ophort for i det 

 forrige Aarhundrede. 



Pet er nalurligt, at disse Forhold maa have havt vigtige og ind- 

 gribcnde Virkninger for alle tre Riger haade i politisk og social Ilen- 

 seende. Som Exempler kan anfores : at den lange og odelseg- 

 gGm\e Krig mellem Danraark og Norge under Magnus Lagaba^ters 

 Soriners Regicriiig tildeels hidrorte fra diss'^s Fordringer paa Arvcgods 

 efter deres Moder i Danmark ; at, under Calmar-Unionen, Parliernes 

 Vexlen , Magnaternes Stilling lige overfor Kongcrne, og derved endog 

 Unionens Sk]a3bne i det Hele ei sjelden bestemles af saadanne posses- 

 sionelie Forhold; endelig at endnu lienge efter Unionens Oplosning disse 

 Forhold bleve Gjenstand for diplomaliskc Forhandlinger mellem Rigerne, 

 og i de vigtigste Fredslutninger, f. Ex. den Stelliriske og Kjobenhavnske 

 kora til Omfale. 



Det Anforle vil kunne godtgjore Onskeligheden af en dyb og om- 

 faltcnde Undersogelse af delle Pha3nomen, svm hidtil savnes , men til 

 hvis Oplysning de bekjendle hisloriske Hj(elpemidler frembyde ikke faa 

 Ridrag, og hvortil endnu vigJigere, hidtil ubenyltede Materialier henligge 

 i alle tre Rigers, isocr Danmaiks og Sverrigs, Archiver og Bogsamlinger, 



