13 



Baade for Maanen og Solen er Facloren 1— 3sin^(J beslandigen 

 positiv, allsaa R^ posiliv eller negaliv, eflersora p<Zs eller p^ s. For 

 Kjobcnhavns Parallel er j) = 55^40'53", saa al den storsle dagiige Ac- 

 celeration, svarende til (J=0, er for Maanen Jiig^rTrvl 3sin'55^40'53" — " ) 



=0,001395. Under Polerne, idet p=90o, er den ——=0,00267. 



4 



Til d^SO** vilde der svare under Polerne en Retardation = — — - 



7oO 



==0,00533 d. e. omtrent en iialv Hundrededeel af en Secund (jvfr. 



Poisson, Traite de m^canique, 2de ed., T. 1, Pag. 474). Disse Tal, 



forsaavidt de afhaenge af ct, ere underkaslede den Usikkerhed, som findes 



M 



ved Storrelsen — , Forholdet mellem Maanens og Jordens Masse. Delte 

 m 



1 



Forhold er her sal liigl — , som det, der udkommer ifolge Phaenomenet 

 « 



af Ebbe og Flod ; men det kan ogsaa bestemmes ved Hjaelp af Jord- 



axens Nutation, saavelsom ved den lunariske Ligning for Solens tilsyne- 



1 1 



ladende Bevsegelse, og overhoved variere Angivelserne fra — indtil — 



by o\) 



Den fundne Bestemmelse for Ulighederne i Pendulsvingningerne 

 forraedelst et Himmellegems Tiltraekning forudsaelter Eensartetheden af 

 den almindelige Tyngde, Under en modsat Hypothese vilde disse Ulig- 

 heder kunne blive betydeligt slorre , og under visse Omstaendigheder 

 kjendelige for lagtlagelsen , ligesom de ogsaa vilde folge ganske andre 

 Love. Dette beroer paa det andet Led i Composanten i// , udtrykt ved 



— — . Dersom Attractionscoefficienten for den Tiltraekning, som Himmel- 



legemet udover paa hele Jordens Masse, er =/"!, forskjellig fra Coeffi ■ 

 cienten f for Himmellegemets Tiltraekning til et beva^geligt Legerae paa 



f M 



Jordens Overflade , saa vil det omtalte Led vaere — -~- , saa at de 



Led, som forholde sig omvendt som Qvadralet af Afstanden a, ikke 

 laenger kunne ophaeve hinanden i Udviklingerne af U og V. For at 

 oplyse dette naermere , vil det her vaere tilstraekkeligt at antage enlen 

 X~0 eller A=180° d. e. Himmellegemet stillel i Stedets Zenil eller 

 Nadir. Man vil da have F— f/»=0, og enten 



