Modet den W^ Februar 



I rofcssor Schouw meddeelle eii Afhandliiig om de geographishc og /</- 

 slorishe Forholde ^ som Birkefatnilicn frembrjdcr i Itaiicn, 



Denne Familie frembyder i Ilalien knn 6 Aifer, og disse spille 

 langlfra saa vigtig en Rolle som Egefamilien eller Naalelraeerne* 



Birken (Belula alba), som i Nordeuropa og navnligen i Skandina- 

 vien og del nordiige Rusland spiller saa slor en Rolle og gaaer til en 

 Brede af 70®, fun kommer i Ilalien hyppigt paa Alpernes Sydside lige 

 fra de vcsllige til de osllige Parlier , og bidrager her til at danne 

 Skovene tsaer mellem 3000 og 6000', altsaa i Bogens og Naaletraernes 

 IJaelter , men gaaer dog flere Steder lavere ncd. Endnu paa de euga- 

 naeiske Hoie, der ligge som Oer i den store Poslette, findes delte Trae 

 og del mellem 1200 — 1800', i Forening med Bogen.' Derimod savnes 

 Birken i hele Apeninkjaeden , ligesom den i den graiske og spanske 

 Halvi) er indskraenket til de nordiige Bjergmasser. 



Efter denne geographiske Fordeling er det paafaldende, at Birken 

 gjenfindes paa ^Etna paa en Hciide af 5000 — 6500' i Bogens Region. 

 Denne aelnaiske Birk, som af Nogle er gjort til en egen Art under Navn 

 af Betula cethnensis, afviger saa lidet fra Betula alba, at den neppe med 

 Pole belragtes som Art. 



Den Omst.Tendighed , at Birkens smaa Frugter ere forsynede med 

 udtraedende hindagtige Vingcr, hvorved de let fores langt bort af Vinden, 

 ville mange maaskee ansee som Aarsagen til , at dette Trae bar fundet 

 Vei fra Alperne til ^Etna. Men man kunde sporge, hvorfor da, naar 

 Transporten er saa let, ingen Frugt er faldet og bar spiret i den bele 

 lange Apeninkjade. Det synes desuden, at man efterhaanden meer og 

 meer bliver nodt til at fravige den Tanke, at, naar samme Plante findes 

 i fraliggende Egne, Planten nodvendigviis maa va^rc oprindeligert ud- 

 sprunget paa det ene Sted og tilfort paa det andet. Forfatleren bar i 

 sin Doctordisputats , udkommet fra 30 Aar siden , bekampet denne Hy- 

 polhese , men der var dengang hverken saa mange eller saa sikkre 

 Kjendsgjerninger imod den, som nu. Forfatleren naevnte nogle saadanne 



